További Belföld cikkek
-
Nem indul el augusztus végén az ATV ÖT című vitaműsor
- Többen rosszul lettek egy fővárosi üzletben, négy ember kórházba került
- Magyar Péter visszatért az ATV-be, és megmondta, mikor legyen nagy az arca Szentkirályi Alexandrának
- Videón, ahogy a rendőrök felszámolnak egy zuglói drogtanyát
- Leláncolták a Péterfy Sándor Utcai Kórház főbejáratát az ATV stábja előtt
A sztrájkról szóló, 1989-es törvény szerint annál a munkáltatónál, amely a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végez - így többek között a közforgalmú tömegközlekedés terén -, csak úgy gyakorolható a sztrájk, hogy az a még elégséges szolgáltatás teljesítését ne gátolja.
A sztrájktörvény szerint az elégséges szolgáltatás mértékéről és feltételeiről a sztrájkot megelőzően egyeztetni kell, azonban a jogszabály szerint mindössze az egyeztetés kötelező, a megállapodás nem. A törvény nem szól arról, hogy mi számít elégséges szolgáltatásnak, illetve mi történik akkor, ha a felek nem tudnak megállapodni az elégséges szolgáltatásokról.
A közlekedési dolgozók sztrájkjánál rendre nem sikerül megállapodni az elégséges szolgáltatás mértékéről, így a BKV-nál keddtől meghirdetett sztrájk idején nyújtandó elégséges szolgáltatásról sincs még megegyezés.
Szabó Máté, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa tavaly októberben jelentette be, hogy az Alkotmánybírósághoz fordult, mert - mint mondta - a két évtizede megalkotott sztrájktörvény elavult, súlyos hiányosságai vannak, és ez hátrányosan érinti a munkaadók és munkavállalók közti konfliktusokban közvetlenül nem érintett állampolgárok széles körét.
A biztos szerint a jelenlegi törvényben többek között nem egyértelmű az, hogy mit jelent az elégséges szolgáltatás biztosítása. Tisztázni kell, mikor lehet sztrájkot indítani, mert az állampolgárok szempontjából jogbizonytalanságot okoz az a helyzet, ha például nem tudják, hogy milyen tömegközlekedési eszközzel juthatnak el munkahelyükre, iskolájukba vagy akár az orvoshoz. A kárviselés szabályai sem nevezhetők polgárbarátnak, például a közlekedési sztrájk miatt fel nem használható jegyek, bérletek tekintetében - magyarázta az ombudsman.
Álláspontja szerint "sérti a jogbiztonság követelményét az egyeztető tárgyalások lefolytatására irányadó, továbbá a +még elégséges szolgáltatás+ teljesítését garantáló, a feleket megállapodásra motiváló rendelkezések hiánya".
Az ombudsman szerint "csak a hazai sztrájkjogi szabályozás teljes felülvizsgálatával előzhető meg a radikális, kezelhetetlen sztrájkformák megjelenése és terjedése, valamint az a kaotikus állapot, amit az állampolgárok a sztrájkok idején rendszerint tapasztalnak".
Szabó Máté szerint a törvény módosításával, pontosításával kapcsolatos felvetéseire az érintett tárcák rendre azzal válaszoltak, hogy a jelenlegi szabályozás alapvetően megfelelő, és egyébként is hiányoznak a sztrájktörvény módosításának politikai feltételei, hiszen kétharmados jogszabályról van szó. Ezért döntött úgy, hogy az Alkotmánybírósághoz fordul.
Szabó Máté újbóli kérése ellenére a két nagy parlamenti frakció nem kezdeményezi a jelenlévők kétharmadának szavazatával módosítható sztrájktörvény megváltoztatását. Az MTI-nek néhány nappal az ombudsman bejelentését követően az MSZP képviselője azt mondta, hogy a munkaadóknak, munkavállalóknak
kellene megegyeznie, a Fidesz szakpolitikusa szerint nem a sztrájktörvény Magyarország legnagyobb problémája.
A két nagy párt 2009 végén is úgy nyilatkozott, hogy nem kezdeményezi a sztrájktörvény módosítását: az MSZP akkor is az OÉT-es megállapodásra várt, a Fidesz akkor sem tartotta időszerűnek a módosítást.