Az orvosok kétharmada a béremelés után is elrakja a hálapénzt
További Belföld cikkek
- Nem indul el augusztus végén az ATV Öt című vitaműsora
- Többen rosszul lettek egy fővárosi üzletben, négy ember kórházba került
- Magyar Péter visszatért az ATV-be, és megmondta, mikor legyen nagy az arca Szentkirályi Alexandrának
- Videón, ahogy a rendőrök felszámolnak egy zuglói drogtanyát
- Leláncolták a Péterfy Sándor Utcai Kórház főbejáratát az ATV stábja előtt
Az orvosok 96 százaléka hálapénzmentes egészségügyben szeretne dolgozni, de nagyjából kétharmaduk – 60 százalékuk – szerint pusztán a béremelések hatására a hálapénzrendszer nem fog eltűnni, derül ki a Szinapszis Kft. és a Rezidensek és Szakorvosok Szakszervezetének közös kutatásából.
A felmérést 2017 januárjában online kérdőívvel végezték. A kérdőívet 907 magyar orvos töltötte ki. A minta nem teljes, csak orvosi szakok szerint reprezentálja a magyar orvostársadalmat.
2013-ban még minden harmadik orvos gondolta úgy, hogy a hálapénzzel a beteg tényleg a háláját fejezi ki. Mára ez a vélemény jelentősen megváltozott. A választ adó orvosok közel kétharmada úgy látja: a betegek azért adják a pénzt, mert így akarnak megfelelő színvonalat, jobb ellátást, több figyelmet (32 százalék) vagy előnyöket (29 százalék) „vásárolni”.
Összességében az orvosok közben úgy veszik észre, hogy
Bár az orvosok 94 százaléka elutasítja a hálapénzrendszert, többségük (61 százalék), a jelenlegi helyzetben kénytelen elfogadni a hálapénzt. Csupán 5 százalék az, aki morálisan elfogadhatónak és 1 százalék, aki természetesnek gondolja azt. Az elmúlt bő három évben 19 százalékról 33 százalékra nőtt a paraszolvenciát teljes mértékben elutasító orvosok aránya.
A béremelés jól érzékelhető, de továbbra sem garantál biztos a jövőképet. Az orvosok havi nettó alapbére jelentősen emelkedett az elmúlt 3 évben, az átlagos 194 ezer forintról 260 ezer forintra. A növekedés általános, minden csoportra jellemző. Bár 2013-hoz képest javultak az eredmények, 74 százalékuk mégis úgy véli, hogy a jelenlegi alapbérre nem tudják jövőbeni terveiket alapozni.
A jövő orvosai, a rezidensek körében még inkább elterjedtebb ez a vélekedés (76 százalék). Bár a hálapénzrendszer megszűnéséhez elengedhetetlen a hivatalos bérek emelése, az orvosok fele szerint többek között az „extra” kórházi szolgáltatások legális megvásárlásának lehetősége is szükségszerű a változáshoz.
Az orvosok 60 százaléka ért egyet azzal, hogy törvényben kellene szabályozni a saját orvos megválasztását, úgy, hogy a beteg azért legálisan fizessen ellentételezést. Dénes Tamás, a Rezidensek és Szakorvosok Szakszervezetének elnöke egy keddi sajtótájékoztatón azt mondta: világszerte elfogadott dolog, hogy a szabad orvosválasztás az extra szolgáltatások közé tartozik, amiért fizetni kell. Ennek a rendszernek része lenne az is, hogy nyilvánosak legyenek az orvosi munkához köthető minőségi mutatók.
(Borítókép: Kovács Tamás / MTI)