Így rokkanunk bele a válságba
További Gazdaság cikkek
-
Csaknem 350 millió forint volt a tét a hatos lottón
- Hamarosan lehull a lepel egy olyan adatról, amire a kormány sem szívesen néz rá
- A Spar kötelezettségszegési eljárást vár Magyarország ellen az Európai Bizottságtól
- Drága hobbi a legózás, mégis sokat vásárolnak belőle a magyarok
- Milliókban mérhető szerencsét hozott 31 embernek az ötös lottó
A válságok egészségügyi következményei nem egyértelműek: vannak tanulmányok, amelyek szerint rossz hatással vannak a recessziók az emberek egészségére, mások pedig pont ennek az ellenkezője mellett érvelnek – írja az Economist. Többnyire azért egyébként az ellenkezője mellett.
Kipihentek, csak nincs mit enniük
A University of Virginiáról származó tanulmány, amely az USA-t vizsgálja 1972 és 1991 között, azt állítja, hogy a munkanélküliség egy százalékos növekedése százezer emberenként 4,6-tal csökkentette az elhalálozottak számát. A magyarázat pedig az, hogy amíg az emberek munkanélküliek, kevésbé stresszesek, és több időt töltenek a családjukkal, ami jót tesz az egészségüknek.
Egy másik, az 1930-as évekbeli nagy gazdasági világválságot vizsgáló tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a válságok növelik az alultápláltságot, mivel az embereknek nincs pénzük ételre: míg például 1928-ban a felnőttek 14 százaléka volt alultáplált Philadelphiában, addig 1932-ben ez az arány 26 százalékra nőtt.
![Ebédosztásnál sorakozó munkanélküliek a harmincas években](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/468/4685/46858/4685848_08a67b6953a107f85a2cb02bfc1da117_wm.jpg)
A híres amerikai gazdaságkutató intézet, a National Bureau of Economic Research tanulmánya szerint a 2008-as válság esetében minden egyes százalékponttal, amellyel az államokban nőtt a munkanélküliség, 4,8 százalékkal nőtt azok aránya, akik saját bevallás alapján rossznak ítélték meg a saját egészségüket.
AIDS, drogok, öngyilkosság
A válság hatására némely betegségek előfordulása jól láthatóan nőtt: Görögországban például 50 százalékkal több AIDS fertőzést regisztráltak 2011-ben, mint egy évvel korábban. A jelenség mögött az áll, hogy a megszorítások áldozatai között ott voltak azok a tűcsereprogramok is, amelyek addig mérsékelték a betegség terjedését.
A GDP elhúzódó szűkülése a mentális egészségnek sem kedvez. Az 1990-es évek végi kelet-ázsiai gazdasági válságot hatalmas öngyilkossághullám kísérte: Hongkongban, Japánban és Dél-Koreában 1998-ban 10 400-zal több öngyilkosságot követtek el az azelőtti évekre jellemző átlagnál.
![167315108](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/468/4685/46858/4685854_9685bcf31930e57a5642fea36ef7b9d3_wm.jpg)
A mostani válság pedig 8 százalékkal növelte Spanyolországban azok számát, akik önként akartak véget vetni az életüknek. Kutatások azt is megmutatták, hogy az öngyilkosok között jelentős azoknak a száma, akiket a válság miatt rúgtak ki a munkahelyükről.
Alkohol, rossz étkezés
A munkahelyek körüli bizonytalanság hatására sokan találnak menedéket az italban, aminek később jönnek elő az egészségre gyakorolt negatív hatásai: egy viszonylag friss tanulmány szerint a mostani válság hatására 20 százalékkal nőtt meg az alkoholizmussal kapcsolatos Google-keresések száma az USA-ban.
Az orvosok másik lassan ölő ellenségei az étkezési problémák. A University of Nebraskán készült kutatás szerint a „pénzügyi stressz” – tehát, hogy nem vagyunk biztosak abban, hogy képesek vagyunk a legalapvetőbb dolgok, mint az étel és a rezsi finanszírozására – erős összefüggésben van az elhízással.
![1134008](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/468/4685/46858/4685866_e61cb6dd5028897cc5beaf6e8f15c519_wm.jpg)
Ausztráliában 20 százalékkal nagyobb volt a 2010-ben elhízottak aránya azok között, akiknek 2008-ban vagy 2009-ben pénzügyi nehézségei voltak, mint azoknak, akik jól átvészelték a válságot.