![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
További Tudomány cikkek
-
Tari Annamária szerint vissza kell találni a valósághoz, már csak a gyerekek miatt is
- Ez a gyógyszer képes lehet késleltetni az öregedést
- Itt a darázsinvázió, de mit tegyünk: hessegessünk, fussunk vagy maradjunk nyugton?
- Kiderült, érdemes-e reggel kávéval kezdeni a napot
- A NASA végre közölte, mikor tér vissza a Boeing Starliner kapszula, de az űrhajósok nem lesznek rajta
Egészen egyszerűen ez annyit tesz, hogy a felszínt kevesebb napfény éri. A jelenséget a kutatók a Nature szaklapban megjelent tanulmányukban "globale dimming" (globális elsötétítés) néven emlegetik. A kutatók aggodalmukat fejezték ki a változások miatt, viszont azt remélik, hogy a Föld klímájának melegedése így lassabban következik be.
Csökken a napfény intenzitása
A kutatók már a múlt század 50-es éveiben kimutatták, hogy a napsugárzás átlagos mértéke évtizedenként 2-4 százalékkal csökken. Azt viszont nem volt világos, hogy ez a Föld teljes felszínét, vagy csak az északi féltekét érinti.
Az ausztrál kutatók most kimutatták, hogy az elmúlt 30 év során a párolgási viszonyok szerte a világban lényegesen módosultak. "Ez meglehetősen biztos jele annak, hogy kevesebb napfény éri el a felszínt, és hogy globális problémáról van szó" - idézte a pte hírügynökség Michael Roederick, a canberrai Australian National University klímakutatójának szavait.
Ausztrália megmenekülhet
A kutató elmondása szerint nemrégiben közölte az ausztrál kormánnyal, hogy a fenti fejlemények megóvják a kontinenst a teljes elsivatagosodástól.
A hagyományos tézisek szerint a globális felmelegedés nyomán Ausztrália teljesen kiszárad, de ez közel sincs így, állítja Roederick. Ehelyett az ötödik kontinens várhatóan egyre zöldebbé változik.
A kutató szerint a globale dimming visszacsatolásként az eredeti egyensúlyi helyzetbe lendíti vissza a légkört, és így részét képezi az atmoszféra önszabályozó mechanizmusának.
Az északi félteke megsínyli
A fosszilis tüzelőanyagok használatának nem csak a széndioxid-képződés az egyetlen következménye. Ezen felül parányi részecskék is a légkörbe kerülnek, amelyek elejét veszik, hogy az eredeti intenzitással érjék a napsugarak a felszínt.
Az északi félteke növényvilága megsínyli a fényhiányt, de az ausztrál kutató szerint annak különben csak pozitív hatásai jelentkeznek. Az elgondolásokat mások viszont azzal támadják, hogy Roederick számításai a globális felmelegedést ártalmatlan színben tüntetik fel.
A szakértők a jelek szerint viszont egyetértenek abban, hogy a széndioxid- és részecskekibocsátás visszafogásával mindenképpen csökkenteni kell a környezet terhelését.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)