![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=xbrthjqpwp/fastid=iqxkuwfcditpsobpxffawmnxommq/nc=0)
A terv, ami feje tetejére állítaná az európai futballt
![CER 4484](https://kep.index.hu/1/0/3564/35640/356401/35640199_8e13e8bdf0a844bfd63e9235a881b91d_wm.jpg)
További Futball cikkek
- Gulácsi Péterék zárták le a bajnok Leverkusen káprázatos sorozatát
- Haaland, Haaland és megint csak Haaland – újra győzött a Manchester City
- Triplázó támadója vezérletével a Barcelona megsemmisítette ellenfelét: 7–0!
- A Manchester United játékosa 22 év után távozik, Olaszországban folytatja
- A Ferencváros futballistája lila-fehérben szerepel az idényben
Ahogy beszámoltunk róla, október végén benyújtotta lemondását az FC Barcelona elnöke, Josep Maria Bartomeu. Leköszönő beszédében azonban elejtett egy olyan félinformációt, amelynek hallatán ismét elindultak a találgatások.
Bejelenthetek egy olyan dolgot, ami óriási hatással lesz a klub költségvetésére az elkövetkező években. Az igazgatóság jóváhagyta egy európai szuperligában való szereplés feltételeit – egy olyan projektben vehetünk részt, amit a kontinens legnagyobb klubjai álmodtak meg
– mondta lemondásának bejelentésekor Bartomeu.
Mit tudunk eddig a projektről?
Kiszivárgott levelezések és telefonos üzenetek alapján 2018 novemberében kezdődött a klubvezetők között a diskurzus, amely az elmúlt hetekben ismét beindult. A tervek szerint egy 16 vagy 18 csapatot felvonultató szuperligát hoznának létre, amelyben főként Európa (és talán más kontinensek) legjobb és legnépszerűbb klubjai mérkőznének meg egymással hétről hétre.
A cél egyértelmű: minél több meccs a topcsapatok között, amivel növelni lehetne a televíziós jogdíjakból és szponzorációból származó bevételeket, valamint folytatódhatna a labdarúgás globalizációja.
Egy kis adalék a témához: a Deloitte könyvvizsgáló cég jelentése szerint Európa 10 leggazdagabb klubjának összbevétele 6,3 milliárd euró volt a legutóbbi idényben, ami 2,6 milliárddal több, mint tíz évvel ezelőtt.
A ligastruktúra az NBA-hez lenne hasonló: meghívott csapatok versengenének egymással hétről hétre, kiesés és feljutás nem lenne, fizetési plafon viszont talán igen. Spanyol lapértesülések szerint a lebonyolítás a kosárlabda-Euroligáéval egyezne meg: 18 csapat esetén az alapszakasz 34 fordulóból állna. Ezt követően a tabella első nyolc helyezettje jutna be a rájátszásba, ahol minden párharc az egyik fél harmadik győzelméig tartana – a pályaelőny azé, aki előrébb végzett az alapszakaszban. A négy párharc győztese bekerülne a final fourba, ahol ugyanazon a hétvégén és helyszínen rendeznék meg az elődöntőket, a bronzmeccset és a finálét.
Így egy csapat egy idényben összesen 41 meccset játszhat legfeljebb.
Az öt európai topliga (spanyol, német, angol, olasz, francia) élcsapatai a hírek szerint már hónapokat óta egyeztetnek a grandiózus tervről. A szuperligában szereplő klubok folytatnák szereplésüket hazájuk bajnokságában, ugyanakkor az UEFA égisze alá tartozó Bajnokok Ligájában és Európa-ligában nem – és ugyanez lehet érvényes a más kontinensekről esetlegesen csatlakozó együttesekre is.
A Sky Sports szerint az amerikai JP Morgan Chase biztosítaná az induláshoz szükséges 6 milliárd dollárt hitelkeret formájában – mert televíziós jogokat eladni, szponzorációs szerződéseket kötni nem lehet egyik hétről a másikra. Az eredeti elképzelések szerint az Európai Szuperligaként emlegetett viadal 2021-ben rajtolt volna, ám nem kizárt, hogy a koronavírus felülírja a forgatókönyvet, és csak 2022-ben indul útjára.
Óriási hatással lehet az európai futballra
A szuperligának azonban vannak árnyoldalai is. Amellett, hogy a hűséges szurkolók haragját is kiválthatják a klubok, elértéktelenítheti, sőt, akár tönkre is teheti azt, ami a topcsapatokat naggyá tette: a nemzeti bajnokságokat és a kontinentális sorozatokat. A fent említett öt európai topliga krémje már így is szinte behozhatatlan pénzügyi előnyre tett szert honi riválisaival szemben, köszönhetően többek között a Bajnokok Ligájában való rendszeres szereplésnek. A legrangosabb európai kupasorozatban jelenleg 2 milliárd euró az összdíjazás, ráadásul a televíziós jogdíjakból is jut bőségesen a kluboknak.
![A Bajnokok Ligája jelenleg a nemzetközi klubfutball csúcseseménye](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/3564/35640/356402/35640209_9153707a1fceeda7ab5553837d7dcc94_wm.jpg)
Csak szemléltetésképp:
- a La Ligát az elmúlt 15 évben csak az Atlético Madrid, Barcelona, Real Madrid hármasfogat tudta megnyerni;
- a Bundesligában a címvédő Bayern München sorozatban nyolc bajnoki címnél tart;
- Olaszországban a Juventus kilencnél;
- Franciaországban a legutóbbi nyolc Ligue 1-idényben hétszer a PSG végzett az élen;
- míg a Premier League megosztottabb, de a nagy hatosként emlegetett klubok uralták a dobogót az elmúlt években.
Lars-Christer Olsson, az európai ligák szövetségének elnöke a Financial Timesnak elmondta: nem szeretnének egy olyan szuperligát, ami a futballpiramis csúcsán lévőket tovább erősíti. Hozzátette: a Bajnokok Ligája és az Európa-liga is attól tud sikeres lenni, hogy kisebb országok klubjai is megmutathatják magukat a nagyszínpadon. Például idén a Ferencváros, amely a Bajnokok Ligája csoportkörében szerepel.
A szuperligával párhuzamosan folynak az egyeztetések a Bajnokok Ligája átalakításáról is. A jelenleg érvényben lévő nemzetközi versenynaptár 2024-ben kifut, a tárgyalások zajlanak a háttérben. A Financial Times információi szerint a szuperligához hasonlóan az is a tervek között van, hogy a főtábla 32 csapata közül a legjobb 24-nek fix helye legyen a sorozat következő kiírásában. Eme elképzelést a kisebb klubok képviselői ellenezték, ahogy a sakkból ismert svájci modellt is. Ennek lényege, hogy a csapatokat 10-es csoportba osztják, mindenki megmérkőzik mindenkivel, és a legjobbak jutnak a rájátszásba.
De miért pont most került terítékre a szuperliga?
Ha nagyon le akarnánk egyszerűsíteni, annyit írnánk: a koronavírus. Persze ennél jóval többről van szó. Az ESPN több, neve elhallgatását kérő klubvezetőt is megkérdezett, akik egyöntetűen azt állították, hogy minden eddiginél közelebb kerültünk a szuperliga életre hívásához. Három fontos tényező is van, ami az új sorozat megvalósítása mellett szól:
- a 2024-ben kifutó nemzetközi versenynaptár, aminek újratárgyalásakor már a szuperliga kerülhet be a programba;
- a koronavírus okozta gazdasági visszaesés;
- valamint a befektetők egy új körének megjelenése, javarészt az Egyesült Államokból.
A pandémia miatt a mérkőzések zárt kapusak, így a meccsnapi bevételektől elesnek a klubok, ráadásul a televíziós társaságok és a szponzorok is kevesebb forrással rendelkeznek. Az Európai Klubok Szövetsége (ECA) úgy kalkulál, hogy kontinensünk egyesületei a koronavírus miatt 2020-ban és 2021-ben összesen 3,6 milliárd euróval kevesebb bevételt könyvelhetnek el. Márpedig a pénzre szükség van a működéshez és a topklubok által megkezdett globalizáció folytatásához – a szuperliga így egyfajta mentőövként kerül a képbe.
A másik sarokpont a befektetői magatartás változása:
a labdarúgásban újonnan megjelenő üzletemberek profitorientáltabbak, érzelmi kötődés helyett egy jól működő vállalkozást vizionálnak a futballklubokban.
Erre egy példa John W Henry, a Liverpool tulajdonosa, akinek cége a Boston Red Sox baseballcsapatot is tulajdonolja. Amerikai bankok segítették többek között a Tottenhamet és az Intert, míg egy befektetési alap lett a másik milánói alakulat, az AC Milan többségi tulajdonosa – és még sorolhatnánk.
A Financial Times egyik, a tárgyalásokban érintett forrása szerint a megbeszélések a Wall Streetet idézik: minden a pénz és a haszon körül forog, könyörtelen üzleti döntések sorozatát hozzák meg.
De a futball nem a tőzsde, Dávid és Góliát is kell hozzá, hogy a rendszer jól működjön. A szuperliga a Góliátokat még nagyobbá tenné, a Dávidok meg nemhogy csúzlival, de még ágyúval sem szállhatnának harcba. Ez pedig rémisztő képet vetít előre.
(Borítókép: A csapatok a BL-himnusz alatt az FTC–Barcelona-mérkőzés előtt. Fotó: Czerkl Gábor/Index)
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=xbrthjqpwp/fastid=iqxkuwfcditpsobpxffawmnxommq/nc=0)