![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Ahol gáz van, ott élet is lehet
Egy új tanulmány szerint a távoli bolygók szennyezésének nyomait vizsgálva a Földön kívüli élet nyomaira bukkanhat az ember – írja az MTI. A Harvard-Smithsonian Asztrofizikai Központ tanulmánya meg azt, hogy a csillagászok már megállapíthatják, van-e a Naprendszeren kívüli bolygók légkörében oxigén vagy metán, ami értelmes élet vagy mikrobák jelenlétére utalhat.
A földönkívüli civilizációk másféle gázokat is kibocsáthatnak, például CFC-t (klór-fluor-karbon), ahogy az a Földön is történik. A James Webb űrteleszkóppal már a távoli bolygók légkörének CFC-tartalmát is észlelni lehet.
A 8,7 milliárd dolláros (nagyjából 2000 milliárd forint) teleszkópot a NASA a tervek szerint 2018-ban bocsántja föl; ez állítólag tízszer-százszor hatékonyabb lesz, mint a Hubble. Csodát viszont ez sem tehet: ahhoz, hogy észlelni tudja más bolygók gázkibocsátását, ahhoz a földi CFC-koncentráció tízszeresére lenne szükség. A CFC azonosításának másik feltétele, hogy a megfigyelt bolygó egy bizonyos típusú csillag, egy fehér törpe körül keringjen.
A tanulmány szerzői szerint ezzel a kutatási módszerrel az értelmes élet formáira lelhetnek, illetve egy önmagát elpusztító civilizáció nyomait is felfedezhetik. Egyes szennyezőanyagok 50 ezer évig is megmaradnak a földi légkörben, míg mások tíz év alatt eltűnnek. Az utóbbiak hiánya az eltűnt életre utalhat.
El lehetne képzelni, hogy a földönkívülieknek sikerül bölcsen élniük, ám a sötétebb forgatókönyv alapján olyan dolgokat is felfedezhetünk, mely arra hívná fel a figyelmünket, hogy magunk sem vagyunk a saját bolygónk értelmes lakói.
– mondta Avi Loeb, a tanulmány egyik szerzője.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)