Alkotmányellenes a nemzeti parki területek átadása a földvagyonba
További Belföld cikkek
-
Olimpia a Deák Ferenc téren, két férfi verekedett össze az éjszaka
- Magyar Péter: Magyarországon nem háborús veszélyhelyzet van, hanem egészségügyi válsághelyzet
- Sorra tartóztatják le a politikusokat, óriási korrupciós botrány a fővárosban
- Lemondott az erdélyi esperes, aki élve herélt volna ki LMBTQ-személyeket
- Mutatjuk az augusztus 20-ai tűzijáték részleteit
Két, a földdel kapcsolatos törvényről – a földtörvényről és a földvagyon kezeléséről szólóról – hirdette ki ma a döntését az Alkotmánybíróság (AB). A nyílt ülésen elsőként a földvagyon módosításáról szóló, áprilisban elfogadott jogszabályról szóló határozatot ismertették.
A jogszabály miatt Áder János fordult az AB-hez, hogy a testület még annak kihirdetése előtt vizsgálja meg, összhangban van-e az alkotmánnyal. Áder formai és tartalmi kifogásokat is emelt.
A testület megállapította, hogy az államfő formai kifogásai alaposak. A törvény sarkalatos tárgyköröket érint, azokat kétharmados többséggel kellett volna elfogadni.
A döntés politikai szempontból is jelentős: mivel a változást az összes ellenzéki párt ellenezte, kétharmad híján a törvény újbóli elfogadása jelenleg esélytelennek tűnik.
![D US20150528006](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/857/8574/85748/8574817_4abfccd7c43f03bf13259f49ab0258d2_wm.jpg)
Az államfő szerint a törvény egyes részeit csak minősített, azaz kétharmados többséggel lehetett volna módosítani, és annak hiányában a jogszabály elfogadása közjogilag érvénytelen. Ilyen a védett és védelemre tervezett – nemzeti parkokhoz tartozó – területek átkerülése a nemzeti földvagyonba.
Áder szerint ugyanez vonatkozik a védett vagy védelemre tervezett területek védelme esetében elrendelt kisajátítás feltételeire, ezt az álláspontot azonban az AB nem osztotta.
Áder tartalmi kifogása arra vonatkozott, hogy a módosítás nyomán a Nemzeti Földalapba való átadáskor csökkenhet az érintett területek rögzített természetvédelmi szintje, holott annak fenntartása alkotmányos kötelezettség.
A törvény ugyanis az AB szerint egyes állami tulajdonú védett természeti területek esetében a természetvédelmi célú vagyonkezelést a Nemzeti Park Igazgatóságok helyett a gazdasági, földbirtok-politikai irányelvek alapján eljáró Nemzeti Földalap hatáskörébe utalta volna, ám a NF tevékenységének a természet védelme nem elsődleges szempontja. Az Alkotmánybíróság szerint a szervezetrendszer megváltoztatható, de az nem járhat a természetvédelem már elért jogszabályi szintjének csökkenésével, sőt a csökkenés kockázatával sem.
A törvény visszamenő hatállyal korábban kötött haszonbérleti szerződéseket is módosít, az államfő szerint ez sérti a jogbiztonságot. Az államfő indítványának ezt a részét az AB elutasította.
A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013-as törvény (a földtörvény) miatt egy bíró kért egyedi normakontrollt az AB-től. A bíró szerint sérti a tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogot, hogy a földbizottság állásfoglalásai ellen nincs lehetőség a bírósági jogorvoslatra. A lényegében ügydöntő bizottsági határozatok ellen csak kifogás emelhető a helyi képviselő testületnél, ám annak előterjesztésére mindössze öt nap áll rendelkezésre, ami az indítványozó szerint túl rövid. Ráadásul ha a földbizottság nem teszi közzé a határozatát, a szerződés lényegében hatóságilag jóváhagyottnak minősül, és kifogás sem emelhető ellene.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a földbizottság állásfoglalásai "közbenső érdemi döntések", azok ellen biztosítani kell a bírósági jogorvoslat lehetőségét. Az AB azt is alaptörvény-ellenesnek találta, hogy a szerződés jóváhagyásáról döntő hatóságnak a földbizottság „hallgatása” esetén, vagyis állásfoglalása hiányában is kötelező megtagadnia a szerződés jóváhagyását.
A testület alaptörvény-ellenesnek találta azt is, hogy a földbizottság állásfoglalása elleni kifogás benyújtásának rövid határideje akkor indul, amikor az állásfoglalás megjelenik az önkormányzat hirdetőtábláján. A testület alkotmányos követelményként előírta, hogy a jegyző a köteles értesíteni az érintetteket az állásfoglalás kifüggesztéséről.
Az AB döntése nem jelent jogszabály-alkotási kötelezettséget, de a megsemmisített rendelkezések a jövőben nem alkalmazhatók.