![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Sötét előrejelzések
A hőmérséklet növekedését elsősorban az emberiség maga idézte elő - hangsúlyozta a jelentés nyilvánosságra hozatala kapcsán tartott keddi sajtóértekezletén Ken Davidson, a Meteorológiai Világszervezet keretében a klimatikus változásokat elemző ENSZ kormányközi program igazgatója. A növekedés példátlan, hisz a századforduló óta a földfelszíni átlaghőmérsékletek 0,6 fokkal emelkedtek - tette hozzá. Az elkövetkező évszázadban a növekedés üteme elérheti a jelenleginek az ötszörösét is - vélekedett a továbbiakban Ken Davidson.
Víz alá kerülhet New York
Bár a programigazgató nem kívánt kitérni a folytatódó felmelegedés drámai következményeire, az ENSZ-testület jelentése utal olyan éghajlati jelenségekre, mint a világtengerek vízszintjének a gleccserek olvadása nyomán történő megemelkedése, illetve a csendes-óceáni uralkodó szelek és áramlatok időnkénti megváltozása következtében kialakuló rendkívüli időjárási jelenség, az El Nino gyakoribbá válása.
"Nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy a rendkívüli időjárási jelenségeket a felmelegedés okozza. Csupán annyit tudunk, hogy napjainkban gyakoriak, és évről évre gyakoribbak a rendkívüli jelenségek" - mondta Davidson.
Aszályok, árvizek
Csak az idei év eseményei közül említésre érdemes az április-májusi 49 Celsius-fokos indiai forróság, és a júliusi aszály, miközben alig néhány héttel később Európában Franciaországot, Németországot, Oroszországot, Csehországot, Ausztriát, Romániát, Szlovákiát igen heves esőzések és áradások sújtották. Svédországban viszont 1860 óta a legmelegebb nyarat jegyezték fel az idén. Az atlanti-óceáni hurrikánszezonban pedig ebben az évben - igen kevés - mindössze négy trópusi vihar alakult ki.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)