Angol betegek repülnek Debrecenbe
További Belföld cikkek
-
Lemondott az erdélyi esperes, aki élve herélt volna ki LMBTQ-személyeket
- Mutatjuk az augusztus 20-ai tüzijáték részleteit
- A Dunából szedték össze az Ördög-ároknál bulizó fiatalokat
- Óriási szervezetlenség lehet a Budavári Önkormányzatnál, nagyon kevés a közteres
- Januártól bevezethetik a kötelező szűrővizsgálatokat
Van, aki szerint június 18-án 9.40-kor kerül fel a világ térképére Debrecen. Ekkor indul ugyanis a Wizz Air első közvetlen járata a magyar város és London között. Első lépésként hetente háromszor, hétfőn, szerdán és pénteken mennek majd a gépek a Londontól 50 kilométerre fekvő repülőtérre, ahonnan 90 európai, afrikai és közel-keleti városba lehet továbbutazni.
A hirdetés szerint a fapados légitársaság gépével - bevezető árként - 9990 forinttól lehet majd Lutonba utazni. Ha a légitársaság honlapján próbálunk jegyet foglalni, ennél magasabb költséggel kell számolni. A Lutonba szóló jegy június 18-ra, hétfőre 13 999 forint. Ha két nap múlva akarunk visszajönni, akkor 7360 forint a jegy és 6630 forint az adó és a reptéri illeték. Egy oda-vissza út tehát összesen 27 980 forint lesz. Budapestről ezen a napon a Wizz Airnek három járata is indul Lutonba: a reggel 6-kor induló járatra 16 190 forintba kerül a jegy, a 12:20-asra és a 18:25-ösre 19 190 forintba. Aki Londonból akar Debrecenbe utazni, annak 57,99 fontba kerül jegy.
A lokálpatriotizmus nem üzleti kategória
De kik fognak utazni ezeken a járatokon hetente háromszor? A mostani elképzelések szerint üzletemberek, Debrecenben tanuló külföldiek, Angliában dolgozó magyarok, konferenciák vendégei és esetleg a debreceni gyógyturizmus iránt érdeklődők lennének a potenciális utasok. A Wizz Airnél kérdésünkre azt közölték: ez az új összeköttetés komoly befektetés részükről, hiszen az alacsony árak miatt az első periódusban minden út veszteséget termel. ”Network szinten tavaly 84 százalékos töltöttséget értünk el - ehhez a mérőszámhoz viszonyitjuk a terveinket”.
A cég évekkel ezelőtt még nem találta elég érettnek a régiót egy járat indítására, de azóta a helyzet szerintük változott: megnőtt a kereslet, javult a régió infrastruktúrája, megnövekedett az üzleti és a turisztikai beruházások száma is. A vállalkozási lehetőségek és az Európa-szerte elismert felsőoktatás élénkiti a bejövő forgalmat, igy "a direkt összeköttetés Európa egyik mérvadó üzleti és kulturális központjával bizton számithat sikerre" - írta kérdésünkre a Wizz Air. Emellett a cég szerint Románia és Ukrajna közelsége is erősitheti a város központi szerepét.
Mióta a város megvásárolta a repteret, azóta azon dolgozik, hogy Debrecenből induljon kereskedelmi repülőjárat valamelyik nagy európai központba, mondta az Indexnek Kósa Lajos, Debrecen polgármestere. 2005-2006-ban már megkerestek fapados légitársaságokat, köztük a Ryanairt és a Wizzairt is, volt malévos kapcsolatuk is, de a társaságok akkor még nem érdeklődtek a lehetőség iránt.
A Wizz Air egy éve kereste meg Debrecent azzal, hogy közvetlen járatot indítanának a város és Luton között. Kérdésünkre, hogy ebben mennyire játszottak szerepek személyes kapcsolatok, történetesen az, hogy Váradi József, a Wizz Air vezérigazgatója debreceni illetőségű, Kósa Lajos azt mondta: személyesen régebb óta ismerik egymást Váradi Józseffel, de egy olyan cég, mint a Wizz Air nem személyes kapcsolatok alapján dönt, “a lokálpatriotizmus pedig nem üzleti kategória”. Kósa Lajos abban bízik, hogy a Wizz Air az első fecske, és majd a jön a többi légitársaság is. Mint mondta, már most is van érdeklődés olasz és német társaságok részéről.
Debrecen International Airport
Az évtizedekig szovjet katonai bázisként üzemelő reptér 2001-ben került Debrecen vagyonkezelésébe. Azóta több milliárd forintot költöttek rá. Fejlesztették a futópályát, a fénytechnikát, leszállást segítő navigációs berendezéseket, csomagröntgeneket, tűzoltó- és jégtelenítő járműveket vettek, új fogadóépületet és parkolót építettek. A repülőtér 2004-től nemzetközi légi határátkelőhellyé és vámúttá vált, így ma - legalábbis hatósági szinten - egyenrangúnak tekinthető a Liszt Ferenc nemzetközi repülőtérrel.
Elmaradt a fejlesztés
Az Aquaticum Gyógy- és Fürdőközpont vezetői felbuzdulva az Aquaticum Mediterrán Élményfürdő, valamint az Aquaticum Debrecen Termál és Wellness Hotel előző éveinek sikeres eredményein, 2008-ban bejelentették, hogy a következő két évben újabb beruházásokkal fokozzák az addigi kecsegtető eredményeket. A 2,2 milliárdos tervek között szerepelt a Nagyerdei Strand teljes rekonstrukciója, az összes medence felújítása, új medencék építése. További 2,2 milliárdból egy új termálközpontot is álmodtak a strandfürdő északi részére, a fejlesztés utolsó köre pedig egy négycsillagos szálloda lett volna 5,5 milliárdból. A hely szűke, valamint a Pallagi út közelsége miatt még a villamossíneket is eltolták volna, hogy elférjen a hatalmas épület. Az elhatározás komoly volt, a hírek 2008-ban arról szóltak, hogy 2009-ben már ki sem nyit a város közkedvelt, ám rossz állapotban lévő strandja. Aztán csak megnyitotta kapuit, sőt, azóta minden éven megteszi. Ideiglenes fellángolás volt, amikor 2010 májusában az önkormányzat egy 1.84 hektáros területet adományozott a Debreceni Gyógyfürdő Kft.-nek, mondván, hogy a terület marad közpark, de az új tulajdonos így nagyobb eséllyel pályázhat központi forrásokra. Volt is ebből nagy felháborodás. Jöttek a Nagyerdőt védő civilek, valamint a Civil Fórum Debrecen Egyesület tagjai, akik az akkori kampány egyik zárórendezvényeként élő lánccal demonstráltak a fák kivágása, a zöldterület pusztítása ellen. Azóta eltelt két év, de a szálloda, az új medencék és a termálközpont kialakítása egyelőre sehol sem tart.
A debreceniek reményei szerint a járat jelentősen megnövelheti a Debreceni Egyetem vonzerejét. Ma már a felsőoktatásban is nemzetközi piacról beszélünk: ha van megfelelő kínálat, a hallgató oda megy, ahova megfelelő a közlekedés, nem kell sok tandíjat fizetni, van megfelelő képzés és szállás.
A Debreceni Egyetemen 2000 óta folyamatosan növekedik a külföldi hallgatók száma: 2011-ig 885-ről 3336-ra emelkedett. Az általános orvosi karon most 1581, a fogorvostudományin 367 külföldi diák tanul. Igaz, a legtöbb hallgató egyelőre olyan irányból érkezik, amely nem Lutonon át vezet: Iránból 252, Izraelből 282, Szaúd-Arábiából 153, Kamerunnból 46 diák. Jelentős a kelet-európai jelenlét is, Romániából 500 hallgató jár át, de Ukrajnából is 251 diák tanul ott.
Az orvosi egyetemnek amúgy is nagy szerepet szánnak Debrecenben. Az Egyesült Királyságban vagy Skandináviában gyakran éveket kell várni egy csípőprotézisre. Ha Debrecen vállalni tudja, hogy ezt harmadannyi idő alatt végzi el megfizethető áron, ezért is eljönnek a betegek. Ahogy Kósa Lajos mondja: nagyon késő lenne, ha most kezdenék el a felkészülést erre. A polgármester egy példát is említett: Molnár lajos egészségügyi miniszter “tombolása” idején, amikor mindenhol építették le a kórházakat, ők Debrecenben az egészségügyi szakképző iskolában bevezették a kéttannyelvű képzést, mert arra gondoltak, hogy ez valamikor fontos lesz.
A gyógyvíz nem elég
Az egyetem vonzereje mellett Debrecen elsősorban az egészségturizmusra akarja alapozni jövőjét. A város 2007-2013-ig terjedő fejlesztési programjában “első prioritási pont” a termálvíz hasznosítása, de erről ezt írják: “maga a gyógyvíz egyre kisebb mértékben elégíti ki a turisták igényeit, és szükség van az ahhoz kapcsolódó orvosi-gyógyászati szolgáltatások kiépítésre is.”
A termálvíz nyújtotta lehetőségek eddigi legfontosabb helyszíne az Aquaticum. A Nagyerdő szívében, közel az egyetemhez és a klinikákhoz van a szálloda, étterem, fedett mediterrán élményfürdő, strand, termálvíz, négycsillagos wellness hotel és gyógyászati részleg. Utóbbi fogászati ellátást is kínál.
A távlati tervek szerint a repülőjáratot leginkább a debreceni fogászatok használhatnák ki, hiszen áraik jóval a nyugati díjszabás alatt vannak. A fogászati turizmus Budapesten is a fapados járatok megjelenése óta virágzik. Magyarország Európában az első, a világon a második választott célpont a külföldi kezeléseket választóknak.
Mosolyt árulnak a fogászatokon
Debrecenben 49 területi ellátási kötelezettséggel működő fogorvos van. Ezen kívül a Debreceni Egyetem klinikáin, valamint a Kenézy Kórházban is működik ellátás. Ehhez a számhoz jönnek a magánrendelők.
Az Idealmed nevű cég kínálatának középpontjában például az esztétikai fogászat áll, ahol mosolytervezéssel is foglalkoznak. A páciensnek megpróbálják megtalálni, majd megcsinálni az egyéniségéhez legjobban illő mosolytípust, eszerint módosítják a fogak színét, állását. Lehet szexi, attraktív, egyedi, bolondos és sportos mosolyt rendelni.
A Idealmed 2009-ben 100 milliós beruházázásból, 50 millió forintos állami támogatással egy látványos egészségügyi központot is épített közel az egyetem Főépületéhez. A magánklinikán lévő fogászatot, kozmetikát, manikűrt, bőrgyógyászatot, ortopédiát havonta átlagosan 480-an látogatják, ennek egyharmadát teszik ki a külföldi vendégek, mondja Békés Annamária, az Idealmed vezetője. „Az eddigi célcsoport Románia és Ukrajna volt, távolabbi országok mindaddig nem jöhettek szóba, amíg Debrecenben nem volt menetrend szerinti járat. A Wizz Air Debrecen-London járatával viszont megnő a lehetőségek száma.”
Épp most költöznek át egy nagyobb létesítménybe, a Simonyi útra. Tavaly júniusban
vásárolták meg a lepukkant Kodály Kollégium épületét a debreceni polgármesteri hivataltól.
Itt tíz orvosi kezelőhelyet alakítanak majd itt ki, az alagsornak a wellness részleg jut, de lesz egy
hatalmas fitness és kardio részleg is. Az új épületben az ötcsillagos Hotel Divinus közelében lesznek, így velük építenek majd ki szorosabb együttműködést.
Össze akarnak fogni a fogorvosok
Egy másik magánklinika, a Dentland Esztétikai Fogászat és Implantológiai Centrum egy élményfürdő-hotel-étterem komplexum, azaz az Aquaticum szerves része. Vezetője, Ónodi-Szűcs Róbert azt mondja, a külföldi betegek részéről mindig is nagy volt az érdeklődés a város iránt. Aztán amikor a potenciális páciensek számára kiderült, hogy a legközelebbi repülőtér több mint 220 kilométerre van Debrecentől, elhalt a lelkesedés. A külföldi betegek nagy részét ezért náluk még inkább az egyetem külföldi hallgatói jelentik.
Szállás van elég
Ami a szállásokat illeti, bőven akad választási lehetőség Debrecenben. A debrecen.hu adatbázisában 11 hotelről, 23 panzióról és magánszálláshelyről, több mint 10 ifjúsági szállóról és kollégiumról, valamint 3 kempingről lehegt információt találni. A legnevesebb négycsillagos szálloda a Hotel Lycium, valamint az Aquaticum Termál és Wellness Hotel. Előbbi a Népszabadság 50 legjobb magyar szálloda című kiadványában a modern üzleti szállodák kategóriájában a nyolcadik lett, míg utóbbi elsősorban színes profiljával tűnhet ki, ugyanis termálfürdő, strand, fedett mediterrán élményfürdő, gyógyászati részleg, wellness-sziget, thai masszázscentrum, fogászati központ és éttermek egyaránt szolgáltatásai közt szerepelnek. Legmagasabb kategóriájú szállás csak egy van, Kelet-Magyarország első ötcsillagos szállodája, a Hotel Divinus, mely öt konferencia teremmel, 24 órás business centerrel, wellness centrummal és medencével várja a külföldi turistákat.
Ónodi-Szűcs Róbert szerint a Wizz Air járatából következő esetleges fellendülés csak akkor okozhat kapacitásbeli gondot a debreceni fogászoknak, ha azok nem fognak össze: „Nem egy olyan centrum van, mint a miénk. Rengeteg rendelő és szakképzett kollega van, akik híresen jó minőséggel dolgoznak. Amivel le vagyunk maradva, az a szervezettség. Csak szervezetten, összefogva tudjuk kielégíteni az esetlegesen megnövekvő igényeket. A piac óriási, ez a város viszont pici, úgyhogy nem gondolom, hogy a különböző magánklinikák egymás konkurensei lennének. Ha együtt dolgozunk azon, hogy többen jöjjenek ide, és együtt nyerjük el a bizalmat, az mindenkinek jó lesz.”
Ónodi-Szűcs Róbert szerint a városnak nincs annyi turisztikai attrakciója, hogy az önmagában véve tömegeket vonzzon. „Naiv az, aki azt hiszi, hogy például az angol fiatalok a Parlamentet vagy a debreceni Nagytemplomot akarják megnézni, és azért jönnek majd ide. Nem azért jönnek, sokkal inkább azért, hogy itt legyenek egy hosszú hétvégét, jól érezzék magukat. Vagy azért, hogy megcsináltassák számukra kedvező áron a fogaikat.”
Debreceni fogászatok már most is alkalmaznak beutaztató cégeket, akik betegeket közvetítenek hozzájuk. Ónodi-Szűcs Róbert szerint az ő dolgunk lesz, hogy itt Debrecenben is egy ilyen céget létrehozzanak, ha úgy néz ki, hogy megéri. Ónodi-Szűcs Róbert szerint a debreceni járat sikere kicsit az ő felelősségük is, hiszen a gépek töltöttségén múlik majd, hogy fenntartható lesz-e a Luton-Debrecen menetrend szerinti járat.