Törvénymódosítás ide, törvénymódosítás oda, továbbra is az anyák javára döntenek
További Belföld cikkek
-
Sorra tartóztatják le a politikusokat, óriási korrupciós botrány a fővárosban
- Lemondott az erdélyi esperes, aki élve herélt volna ki LMBTQ-személyeket
- Mutatjuk az augusztus 20-ai tüzijáték részleteit
- A Dunából szedték össze az Ördög-ároknál bulizó fiatalokat
- Óriási szervezetlenség lehet a Budavári Önkormányzatnál, nagyon kevés a közteres
A Polgári törvénykönyv két és fél évvel ezelőtti módosítása lehetőséget ad arra, hogy a bíró az egyik szülő kezdeményezésére elrendelje a gyermek úgynevezett váltott elhelyezését, ami azt jelenti, hogy a gyermek például két hétig az anyával, két hétig pedig az apával lesz a válás után. A korábbi szabályok alapján erre a megoldásra csak egyezség esetén volt lehetőség, ami – legalábbis az igazságügyi kormányzat szerint – túl merevnek bizonyult.
Bővült a mozgástér
Az ítélkezési gyakorlat az elmúlt évtizedekben nem volt egységes a tekintetben, hogy a bíróság szülői egyetértés hiányában rendelkezhet-e a gyermek váltott elhelyezéséről. Ebből következik, hogy válás után a gyermek csak abban az esetben tölthetett ugyanannyi időt mindkét szülőjével, ha a szülői felügyeletet közösen gyakorolták.
A 2022-es törvénymódosítás alapján a bíróság – a szülők megállapodása hiányában – az egyik szülő kérelmére is dönthet a szülői felügyelet közös gyakorlásáról, és nem szükséges erre kizárólag az egyik szülőt feljogosítania.
Ez azonban nem azt jelenti, hogy válás után a közös szülői felügyelet automatikusan fennmarad, hanem azt, hogy bővült a mozgástér, hiszen a bíróság – mérlegelve, hogy a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődése miként biztosítható a legkedvezőbben – az egyik szülő kérelmére is határozhat úgy, hogy a szülői felügyelet a házasság felbontását követően is közös marad.
Vagyis a következők jelenleg a szülői felügyelet gyakorlásának főbb szabályai:
- A szülői felügyeletet a szülők – megállapodásuk vagy a gyámhatóság vagy a bíróság eltérő rendelkezése hiányában – közösen gyakorolják akkor is, ha már nem élnek együtt. A közös szülői felügyelet úgy is gyakorolható, hogy a szülők felváltva, azonos időtartamban jogosultak és kötelesek a gyermek nevelésére és gondozására.
- A különélő szülők megállapodásának hiányában – kérelemre vagy a gyermek érdekében hivatalból – a bíróság dönt arról, hogy a szülői felügyeletet melyik szülő gyakorolja. A bíróság az egyik szülő kérelmére is dönthet a szülői felügyelet közös gyakorlásáról, ha az a kiskorú gyermek érdekében áll.
- A közös szülői felügyeletről való döntés esetén a bíróság a kiskorú gyermek érdekére figyelemmel elrendelheti, hogy a szülők a gyermekről felváltva, azonos időtartamban gondoskodjanak, vagy ennek hiányában szabályozza a gyermekkel való kapcsolattartást és dönt a gyermek tartásáról. A közös szülői felügyelet elrendelése esetén a bíróság kijelöli a gyermek lakóhelyét.
- Ha a bíróság a szülőket felváltva, azonos időtartamban jogosítja fel a gyermek gondozására, dönt a szülő által önállóan gyakorolt gondoskodás időtartamának mértékéről – a szünetek és az ünnepek időszakára is kiterjedően –, a gyermek átadása, átvétele módjáról, továbbá szükség esetén a gyermek tartásáról is.
A jogvédők kiakadtak
Három jogvédő szervezet, a NANE, a Patent Egyesület és a Magyar Női Érdekérvényesítő Szövetség teljesen kiakadt a módosításon. Mint közös levelükben megírták, a három szervezet a minisztériumnak megküldött írásos véleményében
egyértelműen jelezte, hogy az egyik szülő kérelmére elrendelhető közös szülői felügyelet, valamint a váltott elhelyezés ötlete súlyos veszélynek tenné ki a családon belüli erőszak áldozatait, és a jelenlegi jogalkalmazói felkészültség mellett kifejezetten ellenzik annak bevezetését.
A bántalmazottak jogvédelme és jogi képviselete terén több évtizede aktív szervezetek szakmai hivatkozásokkal, nemzetközi kutatási jelentésekkel és külföldi tapasztalatok ismertetésével támasztották alá álláspontjukat. Bár a jogvédők véleményét bekérték, elmondásuk szerint nem kaptak visszajelzést.
Az anya javára döntenek
Persze a puding próbája az evés. A törvénymódosítás hatálybalépése után egy évvel, a hozzájuk forduló több száz férj beszámolójára alapozva Galambos Balázs, a SzépenVáljEl Válásközpont alapítója az Indexnek korábban elmondta:
A férfiak kisebb arányban hajlandók elválni, ha a házasságban van gyermek, inkább elviselik, hogy rossz otthon a légkör, csak együtt maradjon a család.
Aggodalmukat arra alapozzák, hogy Magyarországon a bíróság 80-90 százalékban az anyának adja meg a felügyeleti jogot. Ugyan a terapeuták azon dolgoznak, hogy bizonyos módszerekkel sikerüljön javítani a házastársak kapcsolatán, és így egyben maradjon a család, ami 40 százalékban teljesül is, de elmondásuk szerint ahol a válás mellett döntenek, ott a gyermek felügyeletén van a legtöbb vita.
A tapasztalatok szerint nem változott a bírósági gyakorlat.
Budapesten és Pest vármegyében csak az esetek 2,5 százalékában adták meg a váltott nevelési jogot, száz válófélben lévő apából mindössze 2-3 esetében. Az ország többi részén állítólag még rosszabb lehet ez az arány, ugyanis ott jobban ragaszkodnak a hagyományokhoz, és még inkább az anya javára döntenek.