A gazdagok adóztatását javasolja az IMF
További Adó és költségvetés cikkek
-
Egy tollvonással 300 milliárdot vett ki a kormány a Gazdaságvédelmi Alapból
- Augusztusban a kormány állja a cechet a brit éttermekben
- Minden idők második legnagyobb magyar költségvetési hiánya jött össze júniusban
- Még egy napja van arra, hogy ne az állam rendelkezzen az adója 1+1 százalékáról
- Május 1-től a fizetés nélküli szabadság ideje alatt is fizeti a cég a társadalombiztosítást
Egykulcsos vagy lazább többkulcsos adók helyett komolyan progresszív szja-t javasol az országoknak az IMF. Októberi elemzésükben a túlzó egyenlőtlenség visszaszorítását vizsgálták, ami alapján három ajánlást fogalmaztak meg az országoknak:
- a progresszívebb adórendszert
- több erőforrást és figyelmet az oktatásra
- illetve az egészségügyre
Persze nincs minden országra azonosan érvényes csodamegoldás a valós egyenlőtlenség növekedése ellen, de azt írják, hogy a tapasztalat alapján nem fogja vissza növekedést, ha például a leggazdagabbak arányosan többet adóznak a legszegényebbeknél.
Az OECD országoknál a leggazdagabbikra vonatkozó átlagos szja-szint az 1981-es 62 százalékról 2015-re szinte a felére 35 százalékra esett vissza. Miközben a leggazdagabbak tudnak jellemzően a legügyesebben élni a különböző adókedvezmények maximális kihasználásával is. Nem is azért, mert feltétlenül olyan okosak a számvitelben, hanem mert meg tudnak fizetni ügyes könyvelőket.
Szóval az IMF azt találta, hogy egyes fejlett országoknál simán meg lehetne növelni a leggazdagabbakra vonatkozó adókulcsot, és még a vagyonadón is érdemes lehet sok országnak elgondolkoznia. Például a luxusingatlanokra, azokat ugyanis elég nehéz eltitkolni vagy külföldre vinni. De az ajándékozás utáni adókat is, és bizonyos tranzakciós adókat is érdemes lehet komolyabban vizsgálni. Hozzátéve, hogy túlzásokba esni sem érdemes a leggazdagabbak állami lehúzásánál.
Az oktatásra és az egészségügyre való figyelem jóval egyértelműbb, ezekkel lehet tartósan segíteni a szegények felemelkedését a fejlett országokban. Ráadásul össze is függenek sok esetben, épp Magyarországgal példálóznak annak kiemelésével, hogy nálunk egy felsőfokú végzettségű férfi átlagosan 14 évvel él tovább, mint egy felsőfokú végzettség nélküli. Olaszországban ez a különbség egyébként 4 év.
![Felsőfokú végzettséggel rendelkezők és nem rendelkezők közti várható élettartam-különbség, 25 éves korban, országonként és nemenként.](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/1853/18535/185353/18535357_4174d781091c7849c95d9eab8a992e8d_wm.png)
Foglalkoznak még az általános alapjövedelem kérdével is, de itt nem akartak különösebben állást foglalni, inkább csak megállapításokat akartak hozzáadni az esetleges vitákhoz. Annyit azért hangsúlyosan megjegyeztek, hogy ez az ötlet garantáltan mindenhol iszonyú drága lenne, ráadásul inkább a szegényebb, fejlődő országokban lehetne hatékonyabb az egyenlőtlenség csökkentésére.