Obama nem hagyna háborút maga után
További Külföld cikkek
-
Nem tudni, mikor térhetnek haza az űrben rekedt asztronauták
- Kiadták az elfogatóparancsot, tudják, ki áll az Északi Áramlat felrobbantása mögött
- Rob Schneider bocsánatot kért lányától, amiért nem volt jó apa
- Majomhimlő: a WHO kihirdette az egészségügyi vészhelyzetet
- A Fico elleni merénylet óta Szlovákia nem nyugodtabb, csak még megosztottabb lett
Barack Obamának még el kell fogadtatnia az amerikai közvéleménnyel és a politikusokkal is új Afganisztán-stratégiáját, vélik amerikai elemzők. Obama kompromisszumos megoldás mellett döntött, a háború támogatóinak kedvéért csapatokat küld, az ellenzőknek pedig kivonulási menetrendet vázolt fel, írja a The New York Times.
![Obama a West Point katonai akadémián](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/122/1228/12286/1228613_65b1a1f5a0d161a47bf0e96467639c0b_wm.jpg)
Az amerikai elnök kedd este jelentette be, hogy fél éven belül harmincezer katonát küld Afganisztánba, ahol így már százezer amerikai szolgál majd. Azt is jelezte ugyanakkor, hogy 2011 közepén megkezdenék a csapatok kivonását az országból, és fokozatosan átadnák az ellenőrzést az afgán biztonsági erőknek. A bejelentésről bővebben itt olvashat>>>
Többen úgy vélik, hogy Obama még a 2013 januárjában befejeződő ciklusa alatt le akarja zárni a George W. Bushtól megörökölt iraki és afganisztáni háborúkat.
Szoros határidő
A stratégia megosztotta az amerikai politikusokat, a demokraták közül sem mindenki támogatta Obamát, sokan alapvetően ellenezték a csapaterősítést, ami évente harmincmilliárd dollárba is kerülhet az Egyesült Államoknak. A republikánusok üdvözölték a csapaterősítést, a kivonulási menetrendet azonban már élesen bírálták. A kritikák ellenére a kongresszus többsége várhatóan támogatni fogja a stratégiát.
Robert Gates védelmi miniszter a bírálatokra reagálva szerdán este már azt mondta, hogy 2010 decemberében megvizsgálják az addig elért eredményeket, és eldöntik majd, hogy tartható-e a tervezett kivonulási menetrend.
![Stanley McChrystal](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/122/1228/12280/1228097_572bda3640540c10f9918d6eea9e660a_wm.jpg)
A Pentagon egyik név nélkül nyilatkozó tisztviselője szerint már az újabb katonák kivezénylésére is nagyon szoros határidőt szabtak, de a hadsereg tartani tudja magát a tervezethez. A Bloomberg elemzői emlékeztetnek rá, hogy jelenleg csak egy olyan tartomány van Afganisztánban, amelyet az afgán hadsereg és rendőrség a külföldi katonák nélkül tud ellenőrízni, és szerintük az afgán erők 2011 végén sem fogják tudni az ország egész területén biztosítani a rendet.
Az új stratégia egyik alapja éppen az afgán katonák és rendőrök kiképzése, ami azonban eddig sem haladt gond nélkül. Stanley McChrystal, az Afganisztánban állomásozó amerikai és NATO-erők főparancsnoka szerint a jelenlegi 190 ezer helyett 400 ezer afgán katonára és rendőrre lenne szükség az amerikai kivonuláshoz. A kiképzésben azonban külön nehézséget jelent, hogy felmérések szerint a jelentkezők fele nem tud írni és olvasni, a kiképzett katonák és rendőrök egynegyede pedig hamar meggondolja magát, és hagyja ott rövid időn belül a biztonsági erőket. A The Washington Times tudósítói szerint az Afganisztánban állomásozó amerikai katonák szkeptikusak, állításuk szerint több akció is maradt már el a helyszínen nem megjelenő biztonsági erők miatt.
A szövetségesektől is vár csapatokat
A harmincezer újabb katona ugyan kevesebb, mint a McChrystal által eredetileg kért negyvenezer, azonban a Politico elemzői szerint Obama így könnyebben várhatja a NATO-tagországoktól, hogy pótolják ki a hiányzó katonákat. Az amerikai kormány 5-7 ezer katonára számít a tagországoktól, amelyek többsége azonban jelezte, hogy elsősorban az afgán biztonsági erők kiképzéséhez küldenének újabb csapatokat.
Nagy-Britannia élen járt a felajánlásokban, és sürgette a többi tagországot, hogy mindenképpen segítsenek az Egyesült Államoknak. Franciaországban eltérően nyilatkoztak: Nicolas Sarkozy köztársasági elnök egyik főtanácsadója kizárta, hogy újabb francia csapatokat küldjenek Afganisztánba, Bernard Kouchner külügyminiszter ugyanakkor azt mondta, hogy a január végén megrendezett Afganisztán-konferenciáig döntenek majd a kérdésben.
![TRHkg3008817](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/122/1228/12281/1228103_51a2f0f29d46abeb4f91041dc8aa5ebd_wm.jpg)
Magyarország megfontolja
Magyarország fontolóra veszi az Egyesült Államok kérését újabb csapatok Afganisztánba vezénylésére - közölte a Washingtonban tárgyaló Bajnai Gordon. A miniszterelnök az ügyben nem ígért azonnali döntést.
Magyarország jelenleg több mint 300 fős kontingenst állomásoztat Afganisztánban.
Szintén a konferenciáig dönti el a német kormány is, hogy küldenek-e Obama kérésére újabb 2000-2500 katonát az ázsiai országba. A lengyel kormányszóvivő szerdán azt mondta, hogy hatszáz katonát küldhetnek Afganisztánba, míg a spanyol El País lap szerint kétszáz fővel nőhet a spanyol kontingens létszáma. A szlovák külügyminiszter több száz újabb katona kiküldéséről beszélt, Csehország pedig száz katonával járulhat hozzá az új stratégiához.
Az újabb NATO-csapatok azért is fontosak, mert Obama részben erre hivatkozva vetette el beszédében a vietnami párhuzamot, ami egyre több amerikait aggasztott.
A korrupciót is visszaszorítanák
"Még ha egész Amerikát is hoznák ide, akkor sem tudnák stabilizálni Afganisztánt" - mondta egy kabuli építőmunkás a Reutersnek. Sokan attól tartanak, hogy az újabb katonák csak fokozzák az erőszakot.
Nem kedvez a bizalom helyreállításának Hamid Karzai afgán elnök vitatott újraválasztása sem. Abdullah Abdullah, az elnök választási csalásokra hivatkozva visszalépő kihívója elutasította, hogy a nemzeti egység helyreállításáért csatlakozzon Karzai kormányához.
![TRWas2742109](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/122/1228/12280/1228099_b8ebfcf3b3d870b59f3f288da4146b24_wm.jpg)
Obama kedden azt mondta, hogy a jövőben nem adnak szabad kezet Karzainak, hanem világosan jelzik, hogy mit várnak el a támogatásukért cserébe. Elsősorban a korrupció visszaszorítását tűzték ki célul, azonban akadályt jelent, hogy Karzai a választás előtt különböző ígéretekkel szerezte meg helyi vezetők és hadurak támogatását.
Karzait öccse miatt is támadtak, aki külföldi feltételezések szerint a drogkereskedelem egyik irányítója Afganisztánban. A keddi bejelentésre reagáló orosz hatóságok szerint a látható eredményhez a csapatokat utasítani kellene a mákültetvények és droglaboratóriumok módszeres megsemmisítésére.
Meghatározza megítélését
Obama külpolitikájának megítélését alapvetően határozza meg az afganisztáni háború. Az amerikai elnök a mostani csapaterősítéssel együtt 2009-ben már 51 ezer új katonát küldött Afganisztánba, és ezzel megduplázta az országban állomásozó amerikai erők létszámát.
Az új afganisztáni stratégia bejelentésére már hónapok óta vártak, a kérdés augusztus óta az amerikai médiában is előtérbe került. Stanley McChrystal tábornok akkor azt mondta, hogy újabb katonák és a kezdeményezés megszerzése nélkül kárba veszhet az elmúlt nyolc év, és nagyon nehéz lesz belátható időn belül stabilizálni az országot.
A Gallup felmérésében júliusban a megkérdezett amerikaiak 56 százaléka helyeselte Obama stratégiáját Afganisztánban, és még szeptemberben is 49 százalék volt a támogatók aránya. November végén azonban már csak minden harmadik amerikai nyilatkozott kedvezően az afganisztáni szerepvállalásról, és a felmérésben megkérdezett hét terület közül ezt értékelték a legkevésbé. A gazdasági helyzetet, a munkahelyteremtést és az egészségügyi reformot is kedvezőbben ítélték meg.