A távozó koszovói házelnököt is beidézte a háborús bűnöket vizsgáló bíróság
További Külföld cikkek
-
Összeütközött és lezuhant két vadászgép Franciaországban
- Elon Musk és J.K. Rowling ellen adott be zaklatási keresetet Imane Helif
- Vlagyimir Putyinnak döntenie kell, elkeseredett lépésre kényszerülhet
- Újabb orosz megyében van szükségállapot, második hetébe lépett az ukrán ellentámadás
- Meglepő látvány fogadta a kaliforniai tanárt: egy medve jelent meg az osztályteremben
Számos koszovói politikus, közöttük a távozó kormányfő után most Kadri Veseli eddigi házelnököt is beidézte az 1998-1999-es szerb-koszovói konfliktus idején elkövetett feltételezett háborús bűnöket vizsgáló koszovói különleges bíróság, írja az MTI a pristinai sajtó alapján.
Kadri Veseli maga jelentette be, hogy december 4-én meghallgatja a hágai székhelyű bíróság, és mint mondta, reméli, hogy a bíróság arra a megállapításra jut majd, hogy a Koszovói Felszabadítási Hadsereg (UCK) tisztességes háborút vívott.
A háborús bűnöket vizsgáló különleges bíróság és az ügyészség feladata az 1998-1999-es koszovói konfliktus idején gerillaakcióiról elhíresült UCK által elkövetett - feltételezett - háborús bűnök vizsgálata. Az UCK tettei máig vitatottak.
Még azzal is vádolták, hogy szervkereskedelmi hálózatot működtetett, amelynek keretében állítólag fogságba ejtett vagy elrabolt szerb és albán nemzetiségű személyeket csonkítottak, illetve gyilkoltak meg. A szervkereskedelmi üggyel kapcsolatban Hashim Thaci koszovói államfő neve is felmerült. Míg a szerbek szemében az UCK egykori vezetői és tagjai mind háborús bűnösök, a koszovóiak többsége hősként tekint a szerbek elleni harcok vezetőire.
Az UCK-nak tagja volt Ramush Haradinaj, Hashim Thaci államfő és Kadri Veseli is.
A bíróság létrehozásáról szóló törvényt nemzetközi nyomásra 2014-ben fogadta el a koszovói parlament.
Az UCK veteránjait tömörítő egyesület tavaly decemberben aláírásgyűjtésbe kezdett annak érdekében, hogy szüntessék meg a különleges bíróságot. A bíróság januárban kezdte meg a tanúk és a gyanúsítottak meghallgatását. Eddig azonban senki ellen nem emelt vádat.
Ramush Haradinaj éppen azért mondott le a miniszterelnöki tisztségről, mert a bíróság gyanúsítottként idézte be. A kormányfő azzal indokolta lemondását, hogy nem akart miniszterelnökként a bíróság elé állni. Első meghallgatásán megtagadta a válaszadást.
Nem a különleges bíróság az első testület azonban, amely a koszovói háborús bűnöket vizsgálja, korábban a volt Jugoszlávia területén elkövetett háborús bűnöket vizsgáló hágai Nemzetközi Törvényszéken (NT) is folytak eljárások a feltételezett elkövetők ellen. Ramush Haradinajt például az NT 2008-ban és 2012-ben is felmentette az ellene felhozott vádak alól, Fatmir Limaj miniszterelnök-helyettest pedig 2007-ben mentették fel a vádak alól.
A Nemzetközi Törvényszék a koszovói konfliktus idején elkövetett háborús bűnök miatt hat szerbet ítélt el, Slobodan Milosevic volt szerb és jugoszláv elnök pedig az ellene folyó eljárás során halt meg a hágai törvényszék börtönében.