![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Miniatűr napot építettek amerikai kutatók
Mesterséges napot építettek a Wisconsin-Madison Egyetem kutatói, hogy kísérleti úton tudják tanulmányozni, hogyan hat a valódi Nap mágneses mezője a Naprendszerre – írja a CNET.
![Mesterséges nap a Wisconsin-Madison Egyetemen](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/2883/28837/288375/28837575_7685c0dddc6f886af8f484076e78bbd8_wm.jpg)
A napmodelljük persze jó pár nagyságrenddel kisebb az 1,4 millió kilométeres átmérőjű Napnál: 3 méter az átmérője, és ránézésre inkább egy óriási agyra hasonlít, amelyből mindenféle drót meredezik ki. A kutatók a Nature Physics szaklapban megjelent tanulmányban mutatták be a Nagy Vörös Labda névre keresztelt modellt.
A mininapba héliumgázt pumpálnak, majd plazmává alakítják. A szerkezet közepén egy mágnes található, amellyel létrehozzák a mágneses mezőt, hogy szimulálni tudják a valódi Nap működését.
A kutatók elsősorban azt akarták tanulmányozni, hogyan jön létre és terjed tova a Naprendszerben a napszél, azaz a Napból kilökődő plazmaáram és mágnesesség. Sikerült a napmodelljükön belül reprodukálniuk a Parker-spirált, azt a mágneses mezőt, amely a Napból kiindulva az egész Naprendszeren keresztülnyúlik. Azokat a plazmakidobódásokat is azonosították, amelyeket olykor a napszelet is hajtják.
A kísérlet kiegészít egy másik projektet, a Parker Solar Probe nevű űrszonda küldetését, amely 2018-ban indult, és a szonda most is épp a Nap körül kering, hogy segítsen jobban megismerni a központi csillagunkat, például megállapítani a napkorona hőmérsékletét, illetve megmérni a napszél sebességét.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)