![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
További Tudomány cikkek
-
Már állati érintkezés nélkül is veszélyes lehet az emberre a madárinfluenza
- Igazi kutyaünnepet varázsoltak a Városligetben
- Legénység nélkül ugyan, de visszatért a Starliner űrszonda a Földre
- Valószínűleg önnek is halott popsi szindrómája van
- Tudományos kutatás: ha boldogak vagyunk, többet költünk a neten is
Az Inkayacu paracasensis, azaz a vizek királya névre keresztelt pingvin másfél méter magas volt, vagyis harminc centiméterrel magasabb, mint a jelenkori császárpingvin (Aptenodytes forsteri). Ez volt a valaha élt pingvinek legnagyobbika, és modernkori leszármazottaival ellentétbe a trópusokon volt honos, ahol 18 centiméteres csőrével halakra vadászott.
Szemben a fehér-fekete színű császárpingvinnel, a vizek királya vöröses-barna és szürke tollazatot viselt. A fosszília vizsgálata elvezetett a modern pingvinekkel kapcsolatos felfedezéshez, ennek révén feltárható, hogyan fejlődött ki a tollazatuk, és miképp váltak oly kiváló úszókká.
Julia Clarke, az austini Texasi Egyetem paleontológusa, a tanulmány vezető szerzője kiemelte, hogy e lelet előtt semmilyen adat nem volt arról, hogy milyen lehetett az ősi pingvinek tollazata, annak színe, vagy úszószárnyaik alakja.
Dan Ksepka, a Észak-karolinai Állami Egyetem paleontológusa szerint "a fosszília arról tanúskodik, hogy az úszószárnyak és a tollak alakja, amelyeknek köszönhetően oly kiváló úszók a pingvinek, nagyon korán kifejlődtek a madarak evolúciója során. A fekete és a fehér szín viszont "újkori" találmány. "Azonosítottuk a szárnytollazatát, ahogy a kontúrtollakat is, amelyek a modern pingvinek vízhatlanságát és a testhőmérséklet szabályozását biztosítják" - mondta.
A vizek királya úszószárnyának tömött tollazata első látásra a modernkori pingvinekére hasonlított, ám amikor a kutatók alaposabban megvizsgálták a fosszíliát, a különbözőségeket is felfedezték.
A tollazat színét az úgynevezett melanoszómák segítségével vizsgálták. Utóbbiak a pigmentsejtek citoplazmájában lévő hólyagocskák, amelyek a festékanyag, a melanin raktározására szolgálnak. A melanoszómák alakja a valaha bennük tárolt festékanyag színétől függ, így a kutatók összehasonlították az őskövület tollazatában lévő melanoszómákat a különböző madarakéval.
![Illusztráció: Katie Browne/U.T. Austin](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/171/1711/17111/1711141_23039236b8346fc1f5e2e8bdb3dd2dcf_wm.jpg)
A legnagyobb meglepetést az okozta, hogy a modernkori pingvinek nagyméretű melanoszómákkal rendelkeznek, amelyek szőlőfürtszerű képződményekbe tömörülnek, ilyen egyetlen más ismert madárnál sem fordul elő. A kihalt óriáspingvin viszont sokkal kisebb melanoszómái a többi madarakéhoz hasonlítottak.
A kutatók nem tudják megmagyarázni e különbözőség okát, bár véleményük szerint a mai pingvinek "frakkjához" van valami köze. A hólyagocskákban tárolt melanin a tollak "törhetetlenségét" biztosítja. Így az egyik lehetőség, hogy a melanoszómák mérete a pingvinek későbbi evolúciója során növekedett meg, ahogy a madarak jobb víz alatti úszókká váltak és jobb hidrodinamikai tulajdonságokkal rendelkező testtakaróra volt szükségük.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)