![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Kiderült, miért nem érzi a fájdalmat a világ legcsúnyább állata
További Tudomány cikkek
-
Bekövetkezett, amitől sokan tartottunk, az elmúlt 154 év legmelegebb júliusa volt az idei
- Egy budapesti gimnazista tűzheti ki a magyar zászlót az Északi-sarkon
- Az utolsó egyiptomi dinasztia idejéből származó műkincseket találtak
- Véletlenül megtalálták a kopaszodás ellenszerét
- A marihuána segíthet leszokni egy másik kábítószerről
A szinte teljesen vak, oxigénben igen ritka környezetben élő állat akár harminc évig is élhet, ami a tízszerese a hasonló testméretű (8-10 centis) rágcsálók várható élettartamának. Emellett immúnis a rákra, és a szervezete nem érzékeli a fájdalmat. Utóbbi tulajdonságának hatásmechanizmusát sikerült most megfejtenie a berlini Max-Delbrück Center kutatócsoportjának.
![tk3s prettyugly hk41](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/256/2565/25653/2565354_db9f94793fed0b0f8ffc84b65b5304cc_wm.jpg)
Azt már több kísérlettel igazolták, hogy a csupasz turkáló nem reagál, ha a testébe savat, vagy kapszaicint (az a vegyület, amitől a paprikát csípősnek érezzük) injekcióznak. A tudósok az érzékelésben fontos szerepet játszó nociceptorokban keresték a megoldást, és végül eljutottak addig a Nav 1.7-nek nevezett nátriumcsatornáig, ahol a sivatagi turkáló más reakciókat adott a savra, mint a kontrollcsoportként használt egerek. A csatorna hatékonyan blokkolta a fájdalomszignált, így egyszerűen nem jutott el az állat agyáig, hogy a sav miatt fájdalmat kellene éreznie.
A kutatócsoport visszafejtette a Nav 1.7 csatorna genetikai kódját, és összehasonlította az emberi szervezetben hasonló funkciót vezérlő SCN9A jelű génnel. Ennek a génnek a ritka mutációi okozhatnak embereknél erithromelalgiát (spontán fájdalomrohamokkal járó állapot), de akár teljes immunitást is a fájdalomra. (Ez utóbbi egyébként sokkal rosszabb, mint ahogy hangzik, az ilyen mutációval élő embereknél sűrűn fordulnak elő kisebb-nagyobb sérülések, vágások, zúzódások, mivel a fájdalom érzése nem alakítja ki bennük a reflexet, hogy elkerüljék ezeket.)
A kutatók ezután a két gén közti fő különbséget jelentő három aminosavat beültették az emberi SCN9A génbe. Az így manipulált nátriumcsatornák egyes estekben a laborkísérletekben a csupasz turkálónál tapasztalthoz hasonlóan blokkolták a fájdalomszignál továbbítását sav hatására. Úgy tűnik, az aminosavak a csatorna lezárásán felül abban is szerepet játszanak, hogy kiválasztják, milyen vegyület milyen koncentrációjának hatására kell bekapcsolniuk a blokkoló mechanizmust. A hatást azonban csak savnál sikerült elérni, a kapszaicinre adott fájdalomreakcióban ez a csatorna semmilyen szerepet nem játszik. Így szinte biztosra vehető, hogy a Nav 1.7 lezárása mellett a rágcsálónak még számos módszere van a fájdalom kikapcsolására.
A kutatók abban reménykednek, hogy a csupasz turkáló trükkjeinek kiismerésével az eddigieknél hatékonyabb fájdalomcsillapító gyógyszereket és kezeléseket dolgozhatnak ki.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)