![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Kína elindította első teherűrhajóját
További Tudomány cikkek
-
Bekövetkezett, amitől sokan tartottunk, az elmúlt 154 év legmelegebb júliusa volt az idei
- Egy budapesti gimnazista tűzheti ki a magyar zászlót az Északi-sarkon
- Az utolsó egyiptomi dinasztia idejéből származó műkincseket találtak
- Véletlenül megtalálták a kopaszodás ellenszerét
- A marihuána segíthet leszokni egy másik kábítószerről
A 2022 tájára megépítendő űrállomás felé tett jelentős lépésként Kína elindította első teherűrhajóját, Tiencsou-1-et csütörtökön a Hajnan tartománybeli Vencsangban lévő űrrepülőtérről – írja az MTI.
A Hosszú menetelés-7 Y2 hordozórakétával indított, üzemanyagot és berendezéseket szállító teherűrhajó a Tienkung-2 űrlaboratóriumhoz csatlakozik majd, és a világűrben végzett kísérletekhez is felhasználják, mielőtt visszahullik a Földre. Kína állandó űrállomás megépítését tervezi, amely legalább 10 éven át végezne kísérleteket a világűrben, és a teherűrhajó üzemeltetése fontos lépés az űrállomás ellátása és karbantartása szempontjából.
A Hosszú menetelés-7 (vagy CZ-7) nevű hordozórakéta egyszer felhasználható kínai gyártmányú rakéta. Kifejlesztője a Kínai Hordozórakéta-technológiai Akadémia (angol rövidítéssel CALT), a rakéta az először 1999-ben indított CZ-2F továbbfejlesztett változata. Közepes szállítóképességű, két, illetve háromfokozatú rakéta. Magassága 53,1 méter, átmérője 3,35 méter, indító tömege 600 tonna körüli, 15,5 tonnás hasznos terhet képes alacsony Föld körüli pályára juttatni. Nem mérgező üzemanyaggal - folyékony oxigén és kerozin keverékével - üzemel.
A CZ-7 rakétát 2016. június 25-én bocsátották fel először a Hajnan-szigeti Vencsang űrbázisról, ahol ez volt az első rakétaindítás. A rakéta egy 2,6 tonnás kísérleti berendezést juttatott a világűrbe, ez volt a jövőbeli űrhajó visszatérő moduljának a modellje. Ez utóbbi június 26-án sikeresen landolt Belső-Mongóliában. A CZ-7 a Nagy menetelés nevű hordozócsalád 2, 3, és 4-es sorozatát váltja fel, és részt vesz az embert szállító kínai űrhajó programjában is.
A Tiencsou-1 (Mennyei csónak-1) automata teherűrhajó, a Kínai Űrtechnikai Akadémia (angol rövidítéssel CAST) fejlesztette ki, a 2011-ben a világűrbe jutatott Tiencsou-1 űrmodul alapján. A teherűrhajó hossza 9 méter, maximális átmérője 3,35 méter. Indulási tömege 13,5 tonna, körülbelül 6 tonnányi hasznos teher szállítására alkalmas. Összehasonlításképpen: az orosz Progressz-MSz 2,6 tonna, a japán HTV 6 tonna, az amerikai Cygnus 3,5 tonna és a szintén amerikai Dragon teherűrhajó 6 tonna hasznos teher szállítására alkalmas. A 2022-2023-ra üzembe helyezni tervezett kínai űrállomás ellátására szánják.
A Tienkung-2 a második kínai egymodulos űrállomás. 2016. szeptember 15-én indították a világűrbe Hosszú menetelés-2F hordozórakétával. Fő feladata, hogy tesztelje a megépítendő többmodulos űrállomáson való tartózkodás feltételeinek biztosításához szükséges technológiát. Az űrállomáson eddig egy legénység tartózkodott 2016. október 17. és november 18. között: Csing Haj-peng és Csen Tung tajkonauták.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)