![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
A Nap szívdobogása miatt van hideg a Földön
További Tudomány cikkek
A jelenleg elfogadott elmélet, az úgynevezett "standard modell" szerint a Nap magjának hőmérséklete állandó, amiről a gravitációs és a nukleáris fúzió egymással ellentétes irányú nyomásának egyensúlya gondoskodik. A legtöbb tudós úgy hiszi, hogy a jégkorszakok a Föld pályájának apró változásaiból, a Milankovic ciklusokból következnek. A Föld pályája ugyanis nagyjából 100 ezer évenként kör alakúból enyhén ellipszis alakúra változik, majd vissza. Milutin Milankovic szerb építőmérnök 1930-ból származó elmélete szerint ilyenkor a Földet összességében kevesebb napsugárzás éri, és ez indítja el a jégkorszakokat.
A Magyar Tudományos Akadémia "Konkoly" obszervatóriumában dolgozó Grandpierre Attila és Ágoston Gábor azonban 2005-ben felvetette, hogy a Nap magjában kialakuló mágneses mezők instabilitásokat okozhatnak a plazmában, ami a hőmérséklet ingadozásához vezet. Robert Ehrlich (George Mason University, Virginia, USA) folytatta a munkát, és a standard modellnél lényegesen több hatást vett figyelembe.
Bár modelljében a legtöbb változás egymás ellenében hatva semlegesítődött, Ehrlich talált hosszú távú hőmérsékletváltozásokat okozó, egymást erősítő hatásokat is. Számításai szerint a Nap magjának hőmérséklete 13,6 millió Kelvin környékén ingadozik, és a változás gyakorisága vagy 100 ezer, vagy 41 ezer év. A Nap véletlenszerű belső folyamatok következtében áll át az egyik vagy a másik fajta lüktetésre - írta a New Scientist című brit tudományos folyóirat. Ezek ciklusidők egybeesnek a földi jégkorszakok jelenlegi illetve millió évekkel ezelőtti gyakoriságával. A még korántsem elfogadott új elképzeléssel ellentétben a régebbi elméletek nem adtak magyarázatot a jégkorszakok ciklusidejének megváltozására.
Nincs megoldás
A megkérdezett kollégák, Neil Edwards brit klímatológus (Open University, Nagy-Britannia) és Nigel Weiss napfizikus (University of Cambridge, Nagy-Britannia) szerint még korai leírni Milankovic elméletét. Bírálói szerint ugyan a pálya változások hatása nem elég nagy a jégkorszakok kialakulásához, de ezeket felerősíthetik egyes egymást kölcsönösen gerjesztő éghajlati folyamatok, például ha a jég miatt nem jut ki a levegőbe a tengerekben keletkező széndioxid, kisebb lesz az üvegház-hatás és tovább hűl a Föld. A Milankovic-ciklusok egyetlen baja, hogy a jégkorszakok ciklus váltását nem tudják megmagyarázni. Egyébként a ciklusok kiszámíthatók, tudni lehet, hogy a Föld éppen milyen fázisban van, és össze lehet vetni a mért értékekben megfigyelhető tendenciákkal.
Ehrlich elméletét sajnos nem lehet a gyakorlatban kipróbálni, a 41 ezer és a 100 ezer év túl lassú változást jelent. Egyetlen kísérlet mégis elképzelhető: a vörös törpecsillagok magja jóval kisebb, mint a Napé, ezért fényüknek gyorsabban kell változnia, tehát változásuk emberi időléptékben is megfigyelhető. Ehhez még ki kell számítani a periódusidőt és a várható fényváltozást.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)