Meglepő módon nem a fideszesként elkönyvelt budai kerületekben, hanem a XVII. és a XXIII. kerületekben volt a legmagasabb az igenek aránya Budapesten. A kórházi napidíj eltörlésére a XVII. kerületben szavazatak a legnagyobb arányban, itt 21,01 százalék a nemek aránya 60,27 százalékos feldolgozottságnál. A vizitdíj és a tandíj kérdésére a legkevesebb nem a XXIII. kerületben érkezett, 23,12, illetve 23,58 százalék. Itt 95,45 százalék a feldolgozottság.
A kormánypártok Angyalföldön érték el a legnagyobb sikert, a XIII. kerületben valamennyi kérdésre 30 százalék feletti nem szavazat érkezett. A kórházi napidíjas kérdésre 32,33, a vizitdíjasra 34,34, a tandíjasra 35,97 százaléknyi nem szavazat érkezett 69,07 százalékos feldolgozottságnál. A nemek aránya még Zuglóban lépte át a harminc százalékot, a tandíjat a szavazók 30,5 százaléka tartaná meg.
A népszavazás nem vett el semmit az emberektől, csak visszaadta azt, amit a kormány korábban elvett a vizitdíj, a kórházi napidíj és a tandíj bevezetésével, jelentette ki hétfőn a Fidesz frakcióülése előtt Tarlós István az ellenzéki párt népszavazási kampányának vezetője. A politikus szerint az ország győzött a vasárnapi referendum eredményével, a kezdeményezők pedig megmentettek egy sokmilliós tömeget, akik nem tudtak volna magukról gondoskodni, vagy a gyermekeiket tovább taníttatni. "Egyszerű igazságok mellé álltunk, és ezek győztek" - fogalmazott Tarlós. (FH)
"Választási éjszakákon mindig szabadabban nyilatkozik az ember – főleg ha azt gondolja, nem a kameráknak beszél. Mindez néha akaratlanul is sértő lehet. Én ezúton kérek elnézést, mindenkitől, akit tegnapi mondataimmal megbántottam" - olvasható Horn Gábor közleményében.
Mint írta, a Fidesz a kampányban végig azt próbálta elhitetni, hogy a népszavazás nem csak három szakkérdésről, hanem a kormányról szól. "Nincs kétségem a felől, hogy ezt sokan el is hitték nekik. E véleményemet fogalmaztam meg tegnap egy beszélgetés során igencsak szabados módon, amit az egyik televízió kamerája rögzített."
Összehívta szerdán délutánra a Felsőoktatási Kerekasztal ülését Hiller István szakminiszter. A kerekasztal ülésén a felsőoktatás finanszírozásának kérdései - a népszavazás eredménye után kialakult helyzet, a fejlesztési részhozzájárulás eltörléséből fakadó lépések - lesznek napirenden.
A Felsőoktatási Kerekasztal tagjai a Magyar Rektori Konferencia, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája, a Doktoranduszok Országos Szövetsége, az MTA, a Nagycsaládosok Országos Egyesülete, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége, az Országos Érdekegyeztető Tanács Munkaadói oldala, a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete, az egyházi felsőoktatási intézmények képviselője és az Oktatási és Kulturális Minisztérium. (MTI)
Cserbenhagyásos gázoláshoz hasonlította Horváth Ágnes, egészségügyi miniszter egy hétfői sajtótájékoztatón a Fidesz javaslatát, amely szerint Szerencsejáték Zrt. 41 milliárd forintos adójából kellene pótolni a vizitdíj és a kórházi napidíj eltörlésével kieső összegeket.
A tárcavezető azzal indokolta hasonlatát, hogy a legnagyobb ellenzéki párt olyan összeget javasol a kompenzációra, amit más feladatokra használ a kormány, vagyis nem mozgatható.
Kóka János, az SZDSZ elnöke pedig arról beszélt, hogy semmilyen olyan javaslatot nem támogatnak majd a liberálisok, ami úgy kompenzálná a népszavazás miatt kieső bevételeket, hogy azzal bármilyen másik társadalmi csoportot károsítanak. A liberális politikus ugyanakkor hangsúlyozta, nem hagyják, hogy leálljanak a reformok: "Nem fogjuk hagyni, hogy a Fidesz tartósan válságövezetté züllessze Magyarországot." (FH)
A Fidesz-KDNP a kormányt is megelőzve, éjszaka benyújtotta törvényjavaslatát a vizitdíj és kórházi napidíj eltörlése miatt kieső összegek pótlása ügyében, mondta Navracsics Tibor, a Fidesz frakcióvezetője hétfőn Budapesten, a Fidesz-KDNP frakciószövetségi ülése után. Mint mondta, a javaslat első része módosítja a 2008-as költségvetést, az oktatási és a külügyi tárca, valamint a Pénzügyminisztérium és a Miniszterelnöki Hivatal "kormányzati luxuskiadásaiból" csoportosít át forrásokat, amellyel fedezhető a vizitdíjból és a kórházi napidíjból az idei évre betervezett 18 milliárd forint. Mivel a tandíjat még nem vezették be, így itt kieső bevétel sincs.
Navracsics Tibor hangsúlyozta, a javaslat másik részében azt indítványozzák, hogy 2009. január 1-től a Szerencsejáték Zrt. által játékadó címén a költségvetésbe befizetett 41 milliárdos összegből 30 milliárd forintot az egészségügyre, 11 milliárdot pedig a felsőoktatási fejlesztésekre fordítsanak.
"A népszavazás döntését végrehajtjuk, a kampánynak vége, a törvényhozás dolga, hogy a népszavazás döntéséhez szükséges döntéseket végrehajtsa" - mondta Gyurcsány Ferenc miniszterelnök napirend előtti felszólalásában.
Az elmúlt másfél év változásainak mélységével, tempójával, irányával sokan nem tudtak azonosulni, egyetérteni. Legalább 3 millió ember. Ezt az üzenetet értjük, mondta a miniszterelnök.
Van jó félmillió ember, aki a cudarul nehéz másfél év ellenére hangosan kiállt a kormány politikája mellett, és van 4 millió, akinek nem ismerjük a véleményét.
A kampányban két politikai filozófia, kétfajta vízió is összecsapott, mondta Gyurcsány. A két filozófia: a parlamentben ülő pártok majd' mindegyike jelentős utat járt be a rendszerváltás óta, igaz ez az MSZP-re is. A magyar baloldal átalakulását egy alapvetően egyenes vonalú folyamatnak látja; az ország egyik fele lassan megérti, miről szól a harmadik magyar köztársaság. Arról szól, hogy a szabadság eszménye hogyan kapcsolódik össze a felelősséggel.
Az ország lakói szeretik a védelmet és a korlátozott felelősséget, ezért nem volt könnyű a baloldalnak felelősen viselkedni.
Gyurcsány azért dolgozik, hogy megértsék: a szabadság együtt jár a felelősséggel, ez nehéz, macerás út.
Magyarországon erős az ingyenesség illúziója, ezzel szembemenni veszélyes, az ember könnyen rajta veszít, mondta Gyurcsány Ferenc, aki szerint a kampány után őszintébben lehet beszélni.
Amikor 3 millió ember úgy döntött, hogy ne kelljen fizetni, arról semmit sem mondott, hogy akkor ki fizessen és honnan. Azt meghagyta a politikusoknak, mondta Gyurcsány. A politika vagy nem ad pénzt, vagy az adófizetők pénzét adja.
Vasárnap este a legelső riporteri kérdések voltak, hogy miből lesz pénzt, miközben az igen mellett érvelőktől korábban nem kérdezték meg.
Nem ért egyet a miniszterelnök a döntéssel, amit a népszavazás nyomán kell hoznia a parlamentnek. Nem szokása alkotmánybírósági döntéseket kommentálni, most is csak annyit mond, amennyit muszáj. A láthatatlan alkotmány üzenete számára világos: felelős polgári demokráciában olyan kérdést feltenni, hogy szeretnél-e egy közszolgáltatást olcsóbban igénybe venni, nem lehet, hiábak gondolja, nem ért vele egyet, mert a választók gyakorlatilag költségvetési tételekről szavaztak.
(Az alkotmány szerint költségvetést érintő kérdésről nem lehet népszavazást tartani. A Fidesz és a KDNP három kérdését az Alkotmánybíróság nem sorolta ide, átengedte őket.)"Nem kiáltjuk ki a hazát vesztesnek, ha alulmaradunk, és nem kiáltjuk ki nyertesnek, ha éppen győzünk" - üzent Gyurcsány Orbán Viktornak.
A miniszterelnök érti a választókat: megkérdezték tőlük, hogy akarnak-e fizetni olyanért, ami korábban ingyen volt. Nem lehet őket hibáztatni.
2002 és 2006 között az MSZP, és csak másodsorban az SZDSZ, is hozzájárult ahhoz, hogy éljen az illúzió és a csábítás. Az MSZP akkori politikája is hozzájárult ahhoz, hogy ma szégyenérzet nélkül fel lehet tenni ilyen kérdéseket.
"Ébresztő!" - vette kölcsön a miniszterelnök a Fidesz 2006-os szlogenjét. Ebből nem lesz erős Magyarország.
Az SZDSZ egyetlen olyan javaslatot sem fog támogatni, amely a népszavazás végeredményének kompenzációjaként "további társadalmi csoportokat károsítana meg" - mondta hétfői fővárosi sajtótájékoztatóján Kóka János. A szabad demokraták elnöke szerint a Fidesz kezdeményezte vasárnapi népszavazás eredménye miatt jelentősen csökkent az orvosok és a tanárok pénze, elvesztek az ösztöndíjemelés és a kórházi ellátás javításának legfontosabb forrásai.
Kóka János megjegyezte: az Alkotmánybíróság referendumot engedélyező döntése lejáratta a népszavazás intézményét. Hozzátette, hogy a költségvetést érintő kérdésekről van szó, de miután az Alkotmánybíróság megengedte a referendum kiírását, a kieső bevételek nem pótolhatóak költségvetési forrásokból. (MTI)
Keserű, sértett hangvételűnek nevezte Gyurcsány beszédét Navracsics Tibor. A Fidesz frakcióvezetője szerint az ingyenesség illúziója senkiben sem élt, a magyar lakosság viseli az egyik legnagyobb járulékterhet Európában.
Magyarország kelet-európai éllovasból sereghajtó lett. Nincs gazdasági növekedés, azért vannak a megszorítások, mert áll a gazdaság, és a kormány nem tudja újraindítani. Szeretné, ha nem sértegetné az embereket, ezek az emberek nincsenek megtévesztve, elkábítva.
Nem kell a választópolgárokat büntetni. "Miért nem akarja pótolni a kisett forrásokat?" - kérdezte Navracsics Tibor. A Fidesz frakcióvezetője szerint Gyurcsány mindent megtesz annak érdekében, hogy a helyén maradjon. A kormányfőnek mérlegelnie kellene, hogy bűnbakká teszi-e minisztereit.
Magyarország a miniszterelnök miatt kudarcos ország, mert Gyurcsány nem tudja vezetni.
Gyurcsány hiába mondta, hogy érti a népszavazás üzenetét, valójában nem érti, mondta Semjén Zsolt. A KDNP frakcivezetője mondhatná azt is, hogy bukott miniszterelnök, vagy egy olyan ember, aki önmagát miniszterelnöknek képzeli.
Kit érdekel, hogy Gyurcsány egyetért-e a nép akaratával vagy nem? - kérdezte Semjén. A népszavazás üzenete: az emberek nem tűrik a társadalmi szerződés felrúgását.
Semjén nem érti, milyen ingyenességről beszél Gyurcsány, miközben irreálisan magas adókat fizetnek a magyarok.
Nem tanultak és nem felejtettek, mondták a Bourbonokról, de a Bourbonoknak legalább, Gyurcsánnyal ellentétben, voltak nagy korszakaik.
Ékesszavú Horn Gáborral életében nem értett egyet, de iránymutatásával nem tud vitatkozni, fontolja meg, javasolta Gyurcsánynak.
Az MSZP nincs megsértve, legfeljebb csodálkozik, hogy lám, mégis költségvetési módosítás kell, és lám, egyszerre lehet egyetérteni Bourbonokkal és az SZDSZ-szel, mondta Lendvai Ildikó. Az MSZP frakcióvezetője szerint a papírforma döntött.
Ledvai köszönetet mondott azoknak a szavazóknak, akik ellenálltak a kézenfekvőknek. Megérti ugyanakkor a többség igen szavazatát. Nem gondolja, hogy ők minden változás ellen vannak.
A népszavazás egy olyan vereség, ami után felállnak, mert dolguk van, mondta Lendvai. Végre arról lehet beszélni, mit kell csinálni, nem pedig visszacsinálni.
Az egészségügyben és alkotmányosság terén okozott válságot a népszavazás, mondta Dávid Ibolya. Hogy kik a felelősök, az ismert, az Orbán-Gyurcsány boxmeccs 2-2-re áll.
Az MDF megismétli javaslatát: szakértői tanácskozáson az ország legjobb szakembereinek kell alternatív javaslatot tenni, hogy mi legyen a megoldás a népszavazás után.
A megoldást a koalíciós partnereknek kell kidolgozni, az ellenzékre most sem lehet számítani, sajnálkozott Kóka János. Semjén Zsolt például hétről-hétre múlja alul önmagát.
A népszavazás legtipikusabb, egyben leghamisabb érve: minek fizessünk kétszer, ha már egyszer fizettünk. Valójában: az esetek többségében legális csatornán egyszer sem fizetünk az egészségügyért. Magyarországon az emberek kétharmada nem fizet járulékot, egyharmada pedig adót.
Kóka javaslata szerint bele kéne vágni a közteherviselés kiszélesítéséhez.
A legnagyobb ellenzéki párt sem 2002-ben, sem 2006-ban nem fogadta el a választás eredményét, mondta Gyurcsány Ferenc viszontválaszában.
A miniszterelnök szerint "a hatalom körül forog" a dolog.
Tisztelni kell a választók döntését, minimális dac sincs állítása szerint a miniszterelnökben.
Gyurcsányt meglepte, hogy két frakcióvezető is azért lobbizott, hogy ne állítson fel egyetlen minisztert sem. Gyurcsány megígérte, hogy Navracsics kérését megfoadta, és valamennyi miniszter miniszter marad.