Eldőlt Görögország sorsa
További Gazdaság cikkek
-
Ez az öt szám ért 4,7 milliárd forintot
- Hibás alkatrész miatt akár több tízezer Suzukit hívhatnak vissza
- Felkészültek az őszre a Balatonnál, jelentős kedvezmények várják a vendégeket
- „Okosba’ megoldani” helyett legálisan – a forróság az autókat is kikezdi
- Elképesztő adat érkezett: 7,2 milliárd forintot osztottak vissza az embereknek
Megállapodtak az euróövezeti országok pénzügyminiszterei és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) képviselői hétfő éjjel Brüsszelben abban, hogy Görögországnak az eredetileg elhatározott 120 százalék helyett elég lesz a bruttó hazai össztermék (GDP) 124 százalékára csökkentenie államadósságát 2020-ra.
A pénzügyminiszteri tanácsot elnöklő Jean-Claude Juncker éjszaka kijelentette, olyan megállapodásról van szó, amely "nem csupán pénzről szól, hanem egy jobb jövő ígéretét hordozza magában a görög nép számára", miközben segíti az euróövezet egészét is. A megállapodás lehetővé teszi, hogy Görögország további pénzügyi támogatást kapjon a nemzetközi szervezetektől. A nemzetközi hitel újabb szeletét, összesen 44 milliárd eurónyi segítséget Athén várhatóan már a jövő hónapban és januárban megkapja. Benne lesz az a 31 milliárd euró is, amelynek felszabadítására tavasz vége óta vár az ország.
Az EU és az IMF a korábban elhatározott két többéves mentőcsomagban összesen 240 milliárd eurónyi támogatást helyezett kilátásba Görögországnak hitel formájában. Ebből 150 milliárdot Athén már meg is kapott. A mostani döntés a gyakorlatban 40 milliárd eurós adósságenyhítést is jelent a nehéz helyzetben lévő euróövezeti tagállam számára.
A miniszterek megállapodtak abban, hogy az említett célkitűzések elérésének érdekében csökkentik a Görögországnak nyújtott hitelek kamatát, továbbá az Európai Központi Bank görög kötvényekből származó bevételének egy részét visszaforgatják Athén számára. Közbenjárnak annak érdekében is, hogy Görögország nagyon kedvezményesen visszavásárolhassa saját kötvényeit a magánhitelezőktől is. A görög kormánynak cserébe szigorú takarékossági intézkedéseket kell végrehajtania. Az ország adóssága a következő két évben a GDP 200 százalékát is megközelítheti. Juncker és Olli Rehn pénzügyi EU-biztos a kedd hajnali sajtótájékoztatón méltatták az eddigi görög erőfeszítéseket, és kiemelték, hogy Athén bizonyította: tartani igyekszik magát nemzetközi vállalásaihoz.
Megerősítette az EU és az IMF megállapodásának tényét Mario Draghi, az Európai Központi Bank elnöke is. Mint fogalmazott, ez csökkenteni fogja a bizonytalanságot a piacokon és növelni az EU-ba, illetve a Görögországba vetett bizalmat. Christine Lagarde, az IMF vezérigazgatója Brüsszelben úgy fogalmazott, hogy Görögország újra az elviselhető adósság pályájára léphet. Jelezte, hogy a mostani megállapodás nyomán a következő hitelrészlet felszabadítását fogja javasolni a valutaalap igazgatótanácsának. A miniszterek két hét alatt háromszor találkoztak a görög támogatás ügyében. Hétfőn közel 12 órás tárgyalást folytattak, mire sikerült eljutniuk a megállapodáshoz. A politikai szinten elért megállapodást még az euróövezeti országok egy részében a parlamentnek is jóvá kell hagynia. Csak ezt köbvetően születhet meg a hivatalos döntés a hitelrészlet átutalásáról. Wolfgang Schauble német pénzügyminiszter Brüsszelben úgy nyilatkozott, hogy reményei szerint hazájában a képviselőtestület gyorsan jóváhagyja a most kidolgozott intézkedéseket.