Keserűen tekintenek pénzügyeikre a magyarok
További Gazdaság cikkek
-
Megnéztük, hogyan teljesítenek Mészáros Lőrinc tokaji borászatai
- Elemző: A bitcoin pont annyira arany, mint amennyire tulipánhagyma
- Elvitték a Skandináv lottó főnyereményét
- Élmezőnybe tartozik a magyar gazdasági növekedés az Eurostat adatai szerint
- Itt a Wizz Air hatalmas újítása, de kérdéses, hogy megéri-e
A GWI 2023 első negyedévében 6,3 millió, 16 és 64 év közötti magyar internetfelhasználó körében végezte felmérését. Ez alapján a magyarok 44 százaléka gondolja úgy, hogy a következő fél évben romlani fog az anyagi helyzete. Lengyelországban 35, Ausztriában 33, míg Bulgáriában 32 százalék gondolja ugyanezt – idézi a közvélemény-kutatás eredményeit a HVG.
A felmérésben részt vevők túlnyomó többsége – 72 százaléka – szerint az ország gazdasági helyzete is negatív irányban fog változni a közeljövőben. Az Európai Unió országai átlagosan 51 százalékban nyilatkoztak így.
Ahogyan arról írtunk korábban, a Magyar Nemzeti Bank statisztikái rámutatnak, hogy a magyar lakosság megtakarításai meredek lejtőre kerültek az infláció okozta nehézségek miatt. Ennek fényében nem meglepő, hogy csak kevés honfitársunk tud bízni abban, hogy kedvező fordulat következik be financiális helyzetében.
A 16–26 évesek azonban derűsebben tekintenek pénztárcájuk tartalmára: a GWI kérdőívét kitöltő fiataloknak ugyanis egyharmada – 34 százaléka – elégedett anyagi helyzetével, ami az idősebb korosztályhoz viszonyítva optimistább képet mutat.
Pénzügyi és ártudatosság
A magyar lakosság pénzügyi tudatosság terén a lengyelekhez hasonló szinten áll a felmérés szerint: minden harmadik honfitársunk használja mobiltelefonját pénzügyeinek és költéseinek követésére, illetve tudatos tervezésére (a lengyel lakosság 39 százaléka teszi ezt meg).
A csehek közül azonban minden második ember figyel ilyen módon pénzügyeire – idézi a HVG Horváth Ritát, a Publicis Groupe Hungary sajtófőnökét.
Az ártudatosság ugyanakkor kifejezetten erős Magyarországon. Ezen a téren 26 százalékos aránnyal az EU-s átlag – 20 százalék – felett teljesítettek a kutatásban részt vevő magyarok.