További Külföld cikkek
-
Összeütközött és lezuhant két vadászgép Franciaországban
- Elon Musk és J.K. Rowling ellen adott be zaklatási keresetet Imane Helif
- Vlagyimir Putyinnak döntenie kell, elkeseredett lépésre kényszerülhet
- Újabb orosz megyében van szükségállapot, második hetébe lépett az ukrán ellentámadás
- Meglepő látvány fogadta a kaliforniai tanárt: egy medve jelent meg az osztályteremben
Aznap, amikor az ellene hozott vádemelés miatt három miniszteri tárcájáról is lemondott Benjamin Netanjahu, Athénban fontos megállapodást írt alá a ciprusi elnökkel és a görög miniszterelnökkel, amely új földgázforrásokhoz juttathatja Európát és átrajzolhatja a térség energetikai térképét.
Izrael átmeneti kormányának vezetőjeként Netanjahu Görögországba utazása előtt azt nyilatkozta, hogy a három ország különösen fontos szövetséget alapozott meg, amely növeli a térség stabilitását és Izraelt energiaexportáló nagyhatalommá teszi.
A három vezető megegyezett a Földközi-tenger alatt futó gázvezeték létrehozásáról, amely izraeli és ciprusi felségvizeken lévő gázmezőkről juttathatja az EU-t újabb gázforrásokhoz.
Az EastMed nevő vezeték az eddigi leghosszabb tengeri vezeték lesz a maga 1600 kilométeres víz alatti szakaszával. Egyelőre évi 9-12 milliárd köbmétert juttat Görögországba és Olaszországba.
A politikailag érzékeny területen fekvő vezeték megépítésének költségeit hatmilliárd euróra becsülik. Megépítése azonban nem csak technikai kérdés, sokkal inkább politikai: Törökország korábban ár bejelentette, hogy hozzájárulása nélkül nem épülhet meg a vezeték. Ankara többek között a megállapodásból kihagyott, csak Törökország által elismert Észak-ciprusi Török Köztársaság részesedésének biztosítására hivatkozva tiltakozott.
![Nikosz Anasztasziadisz ciprusi államfő Kiriákosz Micotákisz görög és Benjámin Netanjahu izraeli miniszterelnök (b-j) kezet fog miután Görögország Ciprus és Izrael megállapodást ír alá az EastMed földközi-tengeri gázvezeték létrehozásáról Athénban 2020. január 2-án.](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/3100/31006/310061/31006177_0e9f071a279ad69ae9d59465080ed832_wm.jpg)
De Törökország és Cipruson kívül vita van a tenger alatti földgázkincs birtoklásának jogáról Izrael és Libanon között is.
A gázvezetékeket először a Ciprusig tartó 170 kilométeres szakaszon fektetik le, majd öt éven belül elkészülnek a további szakaszok Görögország és Olaszország felé – írta az MTI.
A Globes című izraeli gazdasági újság korábbi írása szerint az EastMed "Achilles-sarkát"
- az orosz földgáznál sokkal magasabb kitermelési költsége,
- a tenger alatti szállítás nehézségei, valamint
- a görög és ciprusi tengerfenék vulkanikus mozgásai jelenthetik.
Kis gáz, nagy verseny
Bár Magyarország éves földgázfogyasztásával összevethető mennyiségről van szó, rövid távon is versenytársa lehet az orosz Gazpromnak, amely épp Törökországon keresztül igyekezett újabb dél-európai területeket is bekapcsolni vevői körébe.
Hosszabb távon azonban a mennyiség is növelhető, ha a vezetékhez a tervekhez megfelelően csatlakoznak egyiptomi gázmezők is, ami már érezhetően befolyásolhatja Oroszország piaci pozícióit is az európai gázpiacon, amelyben részesedése jelenleg 25 százalék körül van. Túlsúlya elsősorban az EU közép-kelet-európai tagjainál van, ahová később technikailag is lehetségessé válna az EastMedből jövő földgázt eljuttatni, a Görögország-Bulgária Interkonnektor (IGB) bevonásával és továbbépítésével.
A projektet az Egyesült Államok is támogatja, amely az EU-t érő fenyegetésként tekint arra, hogy orosz Gazpromnak nélkülözhetetlen szerepe van az európai földgázellátásban. Az EU éves földgázfogyasztása jelenleg 460 milliárd köbméter.