Mostantól akár katalán vagy baszk nyelven is felszólalhatnak a képviselők Spanyolországban
![GettyImages-146243617](https://kep.index.hu/1/0/5102/51020/510203/51020369_3f00bb5beb9de05899cc338d72bcea1a_wm.jpg)
További Külföld cikkek
-
Ezentúl „meg nem született emberi lényként” lehet a magzatra utalni Arizonában
- Nem tudni, mikor térhetnek haza az űrben rekedt asztronauták
- A CIA felfedte: Ukrajna hajtotta végre az Északi Áramlat felrobbantását
- Rob Schneider bocsánatot kért lányától, amiért nem volt jó apa
- Majomhimlő: a WHO kihirdette az egészségügyi vészhelyzetet
A kisebbségi nyelvhasználatot tulajdonképpen Pedro Sánchez miniszterelnök engedélyezte – nem teljesen önzetlenül. Kormányának megmaradása múlik azon, hogy sikerül-e elnyerni a katalán szakadárok támogatását.
Az engedménnyel egyidejűleg Madrid azt is szorgalmazta, hogy a három nyelv váljon hivatalos uniós nyelvvé, a kezdeményezés azonban néhány tagállam részéről ellenvetésekbe ütközött annak ellenére, hogy az uniós külügyminiszterek már 2005-ben félhivatalosnak minősítették őket – az írrel együtt.
A minapi parlamenti ülésen a PSOE, Sánchez szocialista pártjának egyik törvényhozója galíciai nyelven fordult képviselőtársaihoz. A szélsőjobboldali Vox frakcióvezetője azonban nyomban félbeszakította. Maria Jose Millán, közismertebb nevén Pepa Millán a nyelvhasználatot kifogásolta.
A jogász Millánt, a volt szenátort a házelnök a helyszínen megfeddte, mire tiltakozásul a Vox mind a 33 törvényhozója kivonult az ülésteremből.
Ezt megelőzően – demonstrációjuk jeleként – a tolmácsolást szolgáló fülhallgatójukat a miniszterelnök székén hagyták, aki közben az ENSZ közgyűlésére utazott New Yorkba – foglalta össze a történteket a Deutsche Welle.
A királycsináló katalánok
A Vox határozottan ellenzi Spanyolország jelenlegi, decentralizált regionális hatalmi rendszerét, és országos népszavazást követel, amelyen dönthetnének a szakadár pártok sorsáról.
Nem kívánunk bűnrészesek lenni együttélésünk szétesésében
– hangoztatta Millán újságírók előtt.
A legnagyobb ellenzéki tömörülés, a konzervatív Néppárt kevésbé idegenkedik a kisebbségi nyelvek használatától, de követelte, hogy azokat csak hivatalos jóváhagyás után engedélyezzék.
![Pedro Sánchez](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5102/51020/510205/51020519_33176b26d1e19639204ddbef8c3cd9c9_wm.jpg)
Az ezt követő voksolás után 176 igennel – 169 nem ellenében, és két tartózkodó szavazat mellett – formálisan is engedélyezték a kisebbségi nyelvhasználatot. A döntés spanyol nyelvű kihirdetését már élőben tolmácsolták a három nyelven.
A katalán, a baszk és a galíciai korábban tiltott volt az alsóházban, bár a szenátusban részben engedélyezték.
A győzelmet „történelmi napként” ünnepelte a keményvonalas katalán JxCat párt egyik törvényhozója.
Végre tiszteletben tartják a katalánul beszélők jogait
– mondta Miriam Nogueras, a keményvonalas katalán JxCat párt egyik törvényhozója.
Sánchez azért kedvezett a szeparatista mozgalomnak, mert a választásokból királycsinálóként kikerülő JxCat cserébe támogatta a szocialisták parlamenti elnökjelöltjét.
A győztes áll vesztésre
Spanyolország – a JxCat követelésére – azt is szorgalmazta, hogy az Európai Unió hivatalosként ismerje el a három nyelvet intézményeiben. A kérés azonban ellenállásba ütközött néhány tagállam részéről. Attól tartanak, hogy a precedens dominóhatást váltana ki, és más kisebbségi nyelveket is fel kellene venni a hivatalosak sorába.
Az Európai Unióban jelenleg 24 nyelvet ismernek el hivatalosként, miközben a 27 tagország területén hatvan regionális és kisebbségi nyelvet használnak.
A hivatalos nyelvek listájának bővítését a tagállamoknak egyhangúlag kell jóváhagynia.
Spanyolország északkeleti részén és a Baleár-szigeteken csaknem 9 millió ember beszél katalánul, és a nyelvet Franciaországban is használják, persze sokkal kevesebben. Északnyugat-Spanyolországban mintegy 2 millió ember beszél galíciaiul, míg az északi Baszkföldön és Navarra régióban körülbelül háromnegyed millió ember beszéli a baszkot.
A nyelvi reform és az Európához intézett felhívás közvetlen előzménye, hogy Sáncheznek a katalán szeparatista pártok támogatására van szüksége tisztsége megőrzéséhez.
A választásokon ugyan az Alberto Núñez Feijóo vezette Néppárt győzött, a konzervatív tömörülés azonban nem talált olyan koalíciós partnereket, amelyekkel többséget szerezhetett volna a parlamentben.
Feijóo egyébként maga is két nyelven, spanyolul és galíciaiul értekezik.
(Borítókép: Denis Doyle / Getty Images)