További Eurologus cikkek
-
Majdnem 20 százalékkal csökkent a GDP Spanyolországban, Olaszországban és Franciaországban
- 30 ezer betegnek juttat koronavírus-gyógyszert az EU
- Az EP jelenlegi formájában megvétózza a tagállamok alkuját, az egyik ok a jogállamiság
- EU-s költségvetésről, jogállamiságról vitatkoztak az EP-ben: elégedetlenek a képviselők
- Az EP nem ért egyet a költségvetési alku jogállamisági részével és a forráscsökkentésekkel
Legfrissebb híreink
- Összeütközött és lezuhant két vadászgép Franciaországban
- 18+Elon Musk és J.K. Rowling ellen adott be zaklatási keresetet Imane Helif
- Donald Trump nem kap új bírót a kenőpénzes perben
- Vlagyimir Putyinnak döntenie kell, elkeseredett lépésre kényszerülhet
- Újabb orosz megyében van szükségállapot, második hetébe lépett az ukrán ellentámadás
- Meglepő látvány fogadta a kaliforniai tanárt: egy medve jelent meg az osztályteremben
- Hét ember került kórházba egy késelő miatt Berlinben
- Most már biztos: távozik a posztjáról Japán vezetője
- Egy amerikai katona bűnösnek vallotta magát, amiért titkokat adott el Kínának
- Lezártak egy német katonai bázist, szabotázs történt
Az Európai Unióban nincsen kétharmad, így a rezsicsökkentés sem megy olyan zökkenőmentesen, mint Magyarországon, ahol a kormány nemcsak megmondja, hogy mennyit számlázhatnak a cégek az áramért és a gázért, de még rá is íratja velük a „megspórolt” összeget a számlára.
Pedig ha csak a gazdasági alapokat nézzük, a roaming díjak eltörlése ezerszer indokoltabb lenne, mint az áramár szabályozása.
Hagyjanak minket befektetni!
Allesandro Gropelli, a nagy távközlési vállalatokat összefogó európai szervezet, az ETNO (European Telecommunications Network Operators' Association) szóvivője az EUrologusnak elmondta: az általuk képviselt nagy szolgáltatókat (Telekom, Orange, O2, Telefónica) leginkább az zavarja, hogy az EU-s döntéshozók pillanatnyilag nem átfogó reformot javasolnak, hanem csak a roamingdíjakat szeretnék szabályozni, és azt is túl gyorsan. Fontosabb kérdés a mobilfrekvenciákhoz való hozzáférés joga. Sérelmezik, hogy éppen azokat a szereplőket érintené hátrányosan a Bizottság által javasolt új üzleti modell, akik a legnagyobb befektetéseket végzik a szélessávú mobilhálózatok kiépítésében.
Ezért a brüsszeli testület tavaly azt javasolta, hogy 2015-től töröljék el az EU-n belül a roaming díjakat. A Bizottság érvelése szerint az extra költségek eltörlésével a külföldre utazó európaiak egyre gyakrabban telefonálnak és interneteznek, tehát bevételt termelnek a mobiltársaságoknak. Ha pedig sikerülne teljesen eltörölni a külföldi mobilhasználatért felszámolt sarcot, akkor kiegyenlítődne a hazai és külföldi mobilhasználat, és ezzel a telefontársaságok is jól járnának.
2014 nyarán háromszor akkora volt a roaming-adatforgalom az EU-ban, mint egy évvel korábban. Pedig az internetezésért maximálisan kiszabható 15 cent/Mbyte (kb. 45 forint) még mindig elképesztően magas a hazai tarifához képest.
Szétlobbizták
A javaslat elfogadásával egyes mobilszolgáltatók kifejezetten rosszul járnának. Amikor roamingolunk, ideiglenesen a fogadó ország hálózatát használjuk. Ezért a használatért a fogadó ország mobilszolgáltatója extra díjat számít fel, amit kiszámláz a hazai szolgáltatónknak. A hazai szolgáltató erre az összegre ráteszi a kiskereskedelmi árrést, és a roaming díjat kiszámlázza nekünk.
A kérdés, hogy a két szolgáltató között alkalmazott nagykereskedelmi ár mennyire tükrözi a külföldi hálózat használatával járó valós költségeket. A szolgáltatók szerint jelentős érvágás lenne, ha megfosztanák őket évi 8 milliárd euró bevételtől, különösen azokban a déli országokban, ahova nyáron tömegével érkeznek északról a turisták, és terhelik a helyi hálózatokat. A Bizottság viszont úgy érvelt, hogy a roaming díjak mögött nem állnak valós költségek, így az eltörlésük miatt kieső bevételekről egyszerűen le kellene mondaniuk a társaságoknak.
Úgy tűnik, hogy a vitában a nagy mobilcégek kerekedtek felül. Sikerült meggyőzniük a bizottsági javaslatról döntő európai minisztereket, hogy szükség van a roaming díjakra. A végső döntés meghozatalához a minisztereket tömörítő Tanácsnak az Európai Parlamenttel is meg kell egyezniük, ami a témában sokkal keményebb szabadpiac-párti álláspontot képvisel. A Parlament már tavaly áprilisban megszavazta, hogy 2015 végéig el kell törölni a roamingdíjakat. A kompromisszumos megoldás az lehet, hogy egy bizonyos összeghatárig nem számíthatnak fel extra díjat a mobiltársaságok a külföldi mobilhasználat után, a határ átlépésekor azonban fizethetjük a roaming díjat. Arról nem szól a szöveg, hogy hol húzódna ez az értékhatár.
Fair versenyt a piacon!
A versenypárti távközlési cégeket képviselő ECTA (European Competitive Telecommunications Association) igazgatója, Fitori Erzsébet arról beszélt az EUrologusnak, hogy a nagy szolgáltatók ellen föllépő „challenger” operátorok támogatják a túlzott roamingdíjak eltörlését. „Fontos, hogy a szabályozás megadja a lehetőséget minden szolgáltatónak, hogy olyan feltételek mellett kínálhassanak roaming szolgáltatást, mintha a felhasználójuk otthon lenne. Az előírásoknak ugyanakkor biztosítaniuk kell a piaci versenyt.”
A kisebb mobilcégeknek hosszútávon nem az jelentené a valódi megoldást, hogy mesterségesen leszorítják a felhasználók által fizetett roamingdíjakat. Valódi, nagykereskedelmi árversenyt az teremtene, ha az uniós szabályozás lehetőséget adna új szolgáltatóknak is a piacra lépésre, ugyanolyan feltételek mellett, mint a régieknek. Így építhetnének egész Európára kiterjedő hálózatot, és versenyre kényszeríthetnék a piacot uraló szolgáltatók zártkörű klubját.
Félsemleges internet
A telefontársaságok egy másik területen is sikeresen lobbiztak: a net-semlegességről szóló uniós szabályok ugyan kimondják majd, hogy a különböző adatforgalmakat (pl. email, letöltés, video-stream) egyenlően kell kezelni, de a szolgáltatók mégis kínálhatnak majd prémium-szolgáltatásokat bizonyos esetekben. A kompromisszum mellett érvelők azt hangoztatják, hogy egyes a közeljövőben elérhetővé váló új technológiák, például az intelligens autók egyszerűen működésképtelenek lesznek, ha a telekom cégek nem biztosítanak számukra külön kommunikációs csatornákat, ahol nagy mennyiségű adat utazhat zavartalanul.
A gyengeség jelei mutatkoznak
A roaming díjakról és a net-semlegességről szóló brüsszeli vita alakulása kapcsán több brüsszeli bennfentes is úgy vélekedett, hogy az Európai Bizottság kudarca az intézmény gyengülésének jele. A bizottságnak fontos lenne, hogy kézzel fogható, a mindennapokban is érzékelhető és könnyen érthető javaslatait elfogadják. Ezek könnyen kommunikálhatóak, és szerethetővé, vagy legalábbis elfogadhatóbbá teszik az EU-t az átlagpolgár szemében.
Nagyjából 10 évvel ezelőtt ilyen szerethető lépés volt az uniós légiközlekedési piac megnyitása, amelynek köszönhetően megjelentek a fapados légitársaságok. Az utóbbi években azonban rendre elbuktak a „könnyed” bizottsági javaslatok, jellemzően azért, mert a nemzeti kormányok nem támogatták őket.
Szerethető eredmények nélkül pedig nem csoda, hogy csökken „Brüsszel”, vagyis az európai uniós intézmények népszerűsége – morognak az eurokraták, akik egyre inkább úgy érzik, hogy ezekkel a lépésekkel az otthon gazdasági-politikai problémákkal küzdő nemzeti kormányok tudatosan igyekeznek aláásni a brüsszeli adminisztráció hitelességét.
Rovataink a Facebookon