Japánban első a Demon Slayer
Megdöntötte az Oscar-díjas Chihiro Szellemországban jegyárbevételi rekordját, és ezzel minden idők legnagyobb jegybevételű produkciója lett a Demon Slayer Japánban – közölték hétfőn a film forgalmazói.
![Anime-Demon-Slayer-Kimetsu-no-Yaiba.png](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/3595/35954/359540/35954073_c0e96551503640f82122787146fb2203_wm.png)
A Kimecu no Jaiba – Mugen no Densa (angol címe Demon Slayer) egy emberevő démonokkal küzdő árva fiúról szóló animációs film, amely egy Japánban rendkívül népszerű manga- és tévés animesorozat nyomán készült. A produkciót október 16. óta játsszák a japán mozik, és jegybevétele már 32,47 milliárd jen (93 milliárd forint), amivel túlszárnyalta a Ghibli stúdióban készült Chihiro Szellemországban két évtizedig tartó, 31,68 milliárd jenes jegybevételi rekordját – értesült az MTI.
A filmet forgalmazó Aniplex Inc. és Toho Co. közleménye felidézte, hogy míg a Mijazaki Hajao rendezésében készült Chihiro 253 nap alatt lépte át a 30 milliárd jenes jegybevételt, a Demon Slayernek, amelyet Szotozaki Haruo rendezett, ez 59 nap alatt sikerült a világjárvány ellenére.
Hauro filmje, amelyet az adatok szerint már 24 millióan láttak a mozikban, egy másik forgalmazási rekordot is megdöntött: az első japán produkció lett, amelynek tíz nap alatt sikerült túlszárnyalnia a tízmilliárd jenes jegybevételt. A film angol nyelvű változatát 2021 elején kezdik forgalmazni Észak-Amerikában.
A Demon Slayer japán gazdasági elemzők szerint december elejéig mintegy 270 milliárd jen (774 milliárd forint) bevételt generált a gazdasági életben. Az alapjául szolgáló mangasorozatból 2016 és 2020 között több mint százmillió példányban kelt el az eddig kiadott 22 könyv. A történettel kapcsolatos játékok és egyéb ajándéktárgyak bevétele szintén hatalmas üzletté vált, és a Demon Slayer-témájú rajzokkal forgalmazott dobozos kávé is elképesztően népszerű lett, annyira, hogy a kávét forgalmazó Dydo Group Holdings idei profit-előrejelzését 500 millió jenről 2,5 milliárd jenre módosították.
Endo Kaoru, a japán Gakusuin Egyetem szociológusa szerint a közönséget azért fogta meg ez a történet, mert nem azt hangsúlyozta, hogy küzdenünk kell azért, hogy túljussunk a problémákon, hanem azt, hogy elég, ha túléljük a nehéz helyzeteket, és ez most, a pandémia alatt, sokaknak segített.
Rovataink a Facebookon