Lehullt a lepel a magyar kormány több ezer milliárd forintos gazdasági tervéről
További Gazdaság cikkek
-
Drága hobbi a legózás, mégis sokat vásárolnak belőle a magyarok
- Milliókban mérhető szerencsét hozott 31 embernek az ötös lottó
- Letörheti-e az árakat a kínai elektromosautó-dömping? – Utánajártunk
- A Nyugdíjas Parlament azzal vádolja a kormányt, hogy „megnyirbálnák” a nyugdíjmegtakarításokat
- Hatalmas újítás érkezik szeptemberben a magyar boltokba
Lázár János szakminiszter sok minden egyéb mellett múlt csütörtökön bejelentette: az általa vezetett Építési és Közlekedési Minisztérium (ÉKM) garanciát kapott arra, hogy a gazdaságpolitikai döntéshozók támogatni fogják a tárca kötöttpályás járműbeszerzési programját, amelynek az értéke elérheti a 10-12 milliárd eurót, amely mai árfolyamon akár 4700 milliárd forintot is jelenthet – világított rá cikkében az Economx.
A lap rákérdezett arra is, hogy a spanyol vasúti vállalat, a Talgo megvásárlása mennyiben kapcsolódik ehhez a tervhez. Alig néhány napja számoltunk be ugyanis arról, hogy Szijjártó Péter külügyminiszter személyesen lobbizott Madridban a Ganz-MaVag Europe Zrt. érdekében. Lázár János ezzel kapcsolatban leszögezte,
a közlekedési tárca hazai, illetve a külügyminisztérium spanyolországi beruházása egymással összefügg.
Reményét fejezte ki, hogy a magyar állam, ha szerepet vállal bármilyen külföldi vállalat felvásárlásban, azt azzal a céllal teszi, hogy magyar tulajdonú ipari kapacitást hozzon létre. Legyen szó vasúti kocsik építéséről vagy más típusú projektekről.
Tízszeres szorzó a nyereségben
Egyébként pont az említett sajtótájékoztató előtti napon hozta nyilvánosságra a spanyol értékpapírpiaci felügyelet (CNMV) a Talgo pénzügyi eredményeit. A jelentős mértékben eladósodott vonatgyártó cég profitja 2022-ben még 1,44 millió euró volt, majd 2023-ban 12,24 millió euróra (hozzávetőleg 4,8 milliárd forint) ugrott.
Azaz csaknem megtízszerezte nyereségét a magyar célkeresztbe került Talgo.
A vállalat működési eredménye, amely az üzletág teljesítményét is tükrözi, csaknem 59 millió euró volt, több mint kétszerese az előző évi 26,45 milliónak.
Nem biztos, hogy megéri
A spanyol gazdasági kommentárok emlékeztetnek, ezeket az eredményeket olyan időszakban hozták nyilvánosságra, amikor a cég komoly piaci érdeklődés középpontjába került. Február elején ugyanis a magyar Ganz-MaVag Europe konzorcium megerősítette, hogy tárgyalásokat és egyeztetéseket folytat a Talgo 100 százalékára vonatkozó vételi ajánlatáról, részvényenként 5 eurós áron.
Ugyanakkor fontos szempont, hogy az akvizícióhoz nélkülözhetetlen a Talgo spanyol hitelezőinek, így a Santandernek és a BBVA-nak a hozzájárulása is. A Talgo 320-350 millió eurós tartozást halmozott fel, és ha a hitelező spanyol bankok az adósság kifizetését teljes egészében és azonnal követelnék,
az olyannyira megdrágítaná a felvásárlást, ami már nem érné meg a magyar félnek
– világított rá az Economx. Megjegyezték, eddig arról szóltak a hírek, hogy a spanyol vállalat 40 százalékáért 240 milliárd forintot (632 millió eurót) fizetne a Magyar Vagon Vagyonkezelő Zrt.-hez tartozó konzorcium, ám a teljes költség meghaladhatja az egymilliárd eurót is.
Csak úgy van értelme, ha Magyarország is profitál
Az Economx tudósítása szerint miután Lázár János megerősítette, hogy a Talgo felvásárlása illeszkedik a terveibe, és minden lépésük összefügg, elmondta azt is, hogy az ÉKM felmérte az összes magyarországi gyártókapacitást (Ganz, Szolnok, Dunakeszi), illetve hogy a MÁV-Volán-csoport járműparkjának mekkora részét lehet felújítani, mennyit kell rendelni, és milyen típusokból kell vásárolni. Elmondása szerint túl vannak már a nemzetközi piackutatáson is.
Ugyanakkor Lázár János leszögezte, csak akkor van értelme a kormány részéről a következő években elkölteni 10-12 milliárd eurót erre a programra, ha ebből minél több forrás itt marad Magyarországon, köz- vagy magánkézben
– írja a lap. Rámutattak, hogy összehasonlításképpen a kötöttpályás járműbeszerzésre nagyságrendileg egy paksi bővítésnek megfelelő mennyiségű forrást költene el a kormányzat, ez majdnem ötször annyi pénz, mint amennyit a Budapest–Belgrád-vasútvonalra tervezett (2,2 milliárd dollár).