A szövetségeseknek választaniuk kell a NATO-képességi célok teljesítése és az Ukrajnának nyújtott további katonai segítség között, a NATO-főtitkár szerint pedig jelenleg az utóbbit kell előnyben részesíteni – derült ki Jens Stoltenberg NATO-főtitkár szerdai nyilatkozatából.
A szövetség vezetője, a dán, a holland és a cseh miniszterelnökkel adott közös sajtótájékoztatóján elmondta: fokozni kell az Ukrajnának nyújtott támogatást, az országnak több légvédelmi rendszerre van szüksége.
Hangsúlyozta, hogy a helyzet a harctéren továbbra is nagyon nehéz, és annak ellenére, hogy több szövetséges ország segélycsomagokat jelentett be, valamint az amerikai kongresszus is további támogatást szavazhat meg, Ukrajnának ennél is többre van szüksége.
A mai találkozónkon egyetértettünk abban, hogy a NATO-nak nagyobb szerepet kell vállalnia az Ukrajnának nyújtott biztonsági segítségnyújtás és képzés koordinálásában. Abban is egyetértünk, hogy Ukrajnának hosszú távon kiszámítható pénzügyi támogatásra van szüksége
– emelte ki Stoltenberg.
A főtitkár bejelentette azt is, hogy a NATO–Ukrajna Tanács pénteken ül össze, hogy megvitassa, hogyan lehetne Kijev számára több légvédelmi rendszert biztosítani.
Mark Rutte holland miniszterelnök a sajtótájékoztatón elmondta: továbbra is segíteni kell Ukrajnát abban, hogy meg tudja védeni magát, és ezt a szükséges nyugati támogatás nélkül nem tudja megtenni.
Több légvédelemre van szüksége, méghozzá gyorsan
– hívta fel a figyelmet.
Mint mondta, Hollandia együttműködik Dániával és Csehországgal a tüzérségi lövedékek szállításában, de újra felül kell vizsgálni a tagállami készleteket és meghatározni, milyen mértékben lehetséges többet szállítani Ukrajnának. Azt is mondta, hogy e három ország mérlegelni fogja, hogy milyen módon támogassa Németország múlt héten bejelentett ukrajnai légvédelmi kezdeményezését.
Mette Frederiksen dán kormányfő hangsúlyozta, hogy meg kell védeni az ukrán katonákat, az állampolgárokat, az infrastruktúrát, amihez több légvédelemre van szükségük.
Mi, európaiak már eddig is sokat tettünk, de még többet kell tennünk. Vannak légvédelmi rendszereink Európában, ezek közül néhányat most Ukrajnába kell szállítani? A válasz erre a kérdésre természetesen igen
– jelentette ki.
Petr Fiala cseh miniszterelnök elmondta, hogy Ukrajna már júniusban megkaphatja az első lőszerszállítmányt az Európai Unión kívüli lőszerbeszerzésre irányuló cseh kezdeményezésnek köszönhetően. „Ukrajna nehéz helyzetben van, és nagyobb szüksége van a támogatásunkra, mint valaha. Új utakat akarunk találni a segítségnyújtásra” – tette hozzá a cseh kormányfő.
Avgyijivka elfoglalása után a Kreml új célpontot jelölt ki Donbászban – ez lett Csasziv Jar, amely már a harc fő színterévé vált.
A város már 2021 telén is tele volt katonákkal, hiszen ez a település egy átlagos városból az Ukrán Fegyveres Erők hatalmas erődítményévé vált. 2024 tavaszán az orosz fegyveresek azonban közel kerültek hozzá és heves légicsapásokat intéztek ellene.
Ez a legmagasabb pont több száz kilométeres körzetben.
A város dombokon áll, amelyek mint védőfalak, védik keletről és délről. A legmagasabb pontja 247 méter és a domborzati előnyein kívül Csasziv Jarnak van egy vízi gátja is, mivel a város keleti végén folyik a Szeverszkij Donyec-Donbass-csatorna.
Még a télen az oroszok Bohdanyivka és Ivanivszke falvak irányából megközelíthették a város keleti peremét, majd tavasszal sikerült rést találniuk e falvak között, és behatolni az Ukrán Fegyveres Erők védelmébe.
Az ukrán parancsnokság állítása szerint már megfékezték a Föderáció csapatait, orosz források azonban ennek ellenkezőjét állítják
– írta meg az Unian a BBC-re hivatkozva.
Ha megnézzük a magassági térképet, világossá válik, hogy Csasziv Jar mögött síkság nyílik, sztyeppékkel és nyílt tereppel
– kommentálta a helyzetet Mihajlo Zsirohov ukrán katonai elemző és történész.
Hozzátette, hogy ha az oroszoknak sikerül elfoglalniuk Csasziv Jart, akkor az egész kramatorszk-szlavón agglomeráció „mintha a tenyerükbe kerülne”. Ez lehetővé tenné, hogy az Orosz Föderáció nagy hatótávolságú tüzérsége tűzuralom alá vonja az Ukrán Fegyveres Erők logisztikai útvonalait.
Ugyanakkor Zsirohov megjegyezte, hogy az ukrán fegyveresek felgyorsult ütemben építenek két erődítési vonalat Csasziv Jar nyugati oldalán, hogy megnehezítsék az oroszok további előrenyomulását. Az elemző szerint azonban az oroszok nem szándékozzák közvetlenül megrohamozni a várost, hanem délről és északról próbálják majd megkerülni, és az orosz egységek oldalról közelítik meg a csatornát.
Megjegyezte, hogy ha az oroszoknak sikerül előrenyomulniuk, akkor a Csasziv Jarban lévő ukrán helyőrség kénytelen lesz kivonulni a városból.
Zsirokhov szerint nagy kérdés, hogy az orosz hadseregnek sikerül-e hamarosan átkelni a mintegy 30 méter széles csatornán, és hídfőállást létesíteni a nyugati parton, mert ha ez megtörténik, az azt jelzi, hogy Csasziv Jar már nem tudja tovább tartani az állásait.
A háború kitörése előtt mintegy 13 000 ember élt a városban, de április elejére körülbelül 700-an maradtak, akiknek 80-85 százaléka idős ember és nem hajlandók elhagyni városukat. 2023 februárja óta nincs gáz- és vízellátás és áramellátás, valamint gyenge a mobilkommunikáció. Az ittmaradt helyi lakosok fennmaradásukat generátorokkal és kutakból származó vízzel biztosítják.
Mike Johnson, az amerikai képviselőház elnöke közölte, hogy szombaton, április 20-án szavaznak a segélyekről szóló törvényjavaslatokról, köztük az Ukrajnának nyújtandó támogatásról – írja az Ukrinform.
Várhatóan szombat este lesz a szavazás ezeknek a törvényjavaslatoknak a végleges elfogadásáról
– jelentette be Mike Johnson.
A házelnök párttársaihoz intézett nyilatkozatában közölte, hogy a vonatkozó törvényjavaslatok szövegét még ma közzéteszik.
„Ezeket egy strukturált szabály szerint terjesztjük majd elő, amely lehetővé teszi a módosítási folyamatot, egy negyedik törvényjavaslattal együtt, amely a REPO-törvényt, a TikTok-törvényt, szankciókat és egyéb intézkedéseket tartalmaz Oroszországgal, Kínával és Iránnal való szembenézésre” – mondta Johnson.
Több tucat, az Astra műholdon keresztül sugárzott tévécsatorna adása szakadt meg, miután Oroszország támadást intézett szerdán az ukrán műholdas műsorszórás ellen – adta hírül az MTI.
Az 1+1 médiacsoport számolt be elsőként a műholdas sugárzással kapcsolatos problémákról.
További kísérletek történtek Ukrajna műholdas sugárzásának megzavarására az Astra 4A 11766 H transzponderen, amelyen keresztül 39 televíziós csatorna sugároz, köztük az 1+1 média saját és partner tévécsatornái
– írta az 1+1 internetes oldalán. A médiacsoport hozzátette, hogy a közvetítést átmenetileg felfüggesztették, amíg a probléma megoldódik. Arra kérték az ukránokat, hogy addig lehetőség szerint alternatív forrásokból tájékozódjanak, például a tévécsatornák weboldalairól vagy a YouTube videómegosztó portálról.
Az ukrán 24-es hírtelevízió is jelzett sugárzási problémákat.
Idén tavasszal az Oroszországi Föderáció aktívan zavarni kezdte az ukrán tévécsatornák jeleit az Astra4A és a Hotbird13E műholdon, amelyek a SES és az Eutelsat európai távközlési vállalatokhoz tartoznak
– jegyezte meg a hírtévé. A Hot Bird 13G műholdon keresztül sugárzott Freedom tévécsatorna pedig arról adott hírt, hogy a támadók elnémították az adását, és ideiglenesen kicserélték annak tartalmát.
Köszöntjük olvasóinkat!
Indul az Index csütörtöki élő hírfolyama az orosz–ukrán háború eseményeiről. Az előző nap legfontosabb történései a következők voltak:
Tartsanak velünk ezúttal is!