Lengyel elnök: a második világháborús károkért járó német jóvátétel ügye még mindig nem rendeződött
További Külföld cikkek
-
Megvan, kit jósol amerikai elnöknek a választások Nostradamusa
- Véres káoszba fulladt a 334 életet követelő túszdráma Oroszországban, ami Putyin hatalmát is megrengette
- Házi kedvenc-e a krokodil? Kulcsfontosságú kérdésről születhet döntés
- Elítéli az unió a kínai és a fülöp-szigeteki hajók ütközését
- „Ding-dong, a boszorkány halott” – ilyen kegyetlen gyászjelentést még nem látott a világ
Még mindig nem rendeződött a Lengyelországnak okozott második világháborús károkért járó német jóvátétel ügye, a lengyelek elvárják ezt – jelentette ki Andrzej Duda lengyel elnök vasárnap a háború kitörésének 85. évfordulója alkalmából a közép-lengyelországi Wielunban tartott megemlékezésen.
A lengyel államfő vasárnap hajnalban Wielunban megemlékezett arról, hogy a kisvárost a német légierő 1939. szeptember 1-én lebombázta. A városban élő lakosok voltak a német invázió első civil áldozatai.
„Lényegében megbocsátottunk, bár emlékezünk” – fogalmazott Duda. Felidézte: még mindig élnek lengyelek tízezrei, akiket személyesen ért a háborús német üldöztetés.
Az elnök egyúttal aláhúzta: a német jóvátétel ügye még mindig nem rendeződött.
Meggyőződését fejezte ki, hogy erre sor kerül. Ez „nemcsak lehetséges, de jár is, mi lengyelek elvárjuk ezt” – fogalmazott Duda. „Ugyanígy elvárjuk mi és az egész szabad világ is, hogy Oroszország fizessen az ukrajnai bűntettekért az Ukrajnában ma okozott károkért” – tette hozzá.
Az előző lengyel kormány 6,2 ezer milliárd zlotyra (569 ezer milliárd forint) becsülte a Németország okozta háborús károkat. Donald Tusk jelenlegi lengyel kormányfő viszont februárban úgy ítélte meg: formális szempontok szerint a jóvátétel ügye lezárult, „az erkölcsi, pénzügyi, anyagi elégtételre viszont soha nem került sor”.
Öt évvel ezelőtt, 2019-ben Wielunban Andrzej Dudával együtt Frank-Walter Steinmeier is jelen volt a megemlékezésen. A német elnök akkor bocsánatot kért a második világháborús német bűntettekért, ezt a gesztust idén július 31-én, az 1944-es varsói felkelés előestjén is megismételte Varsóban. Ez alkalomból közölte: a német és a lengyel kormány párbeszédet folytat a berlini Német-Lengyel Ház tervéről, amely a második világháborús lengyel áldozatok emlékhelyeként épülne. „Folyamatban van több egyéb dolog is, a megszállás még élő áldozatai érdekében is” – tette hozzá.
![Andrzej Duda lengyel elnök beszédet mond Wielun városában a második világháború kezdetének 80. évfordulója alkalmából rendezett megemlékezésen 2019. szeptember 1-én](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5807/58074/580744/58074449_78add5e1a99a93c7d92d3964085f0f15_wm.jpg)
Vasárnap hajnalban megemlékezést tartottak a hitleri Németország által szintén szeptember 1-jén megtámadott, a második világháború első európai ütközete helyszíneként számon tartott Westerplatte-félszigeten is. A rendezvényen Donald Tusk hangsúlyozta: nem elég a megbocsátásról beszélni, „nem elég, ha azok, akik megtámadták Lengyelországot, és kirobbantották a második világháborút, bűnbánóan fejet hajtanak”.
A történelmi tanulság levonása ma a leginkább abban áll, hogy „az egész nyugati világ, Európa, a NATO kész kiállni és védekezni azon agresszió ellen, amelynek ma Ukrajna csataterein vagyunk tanúi” – fogalmazott a lengyel kormányfő az MTI szerint.
A lengyel kezdeményezés
2023 januárjában a lengyel kormány tárgyalásokat próbált kezdeményezni Németországgal a jóvátételek megfizetésével kapcsolatban. A lengyel külügyminisztérium akkor úgy fogalmazott,
A német kormány szerint a háborús veszteségek miatti kárpótlás és jóvátétel ügye lezárt kérdés, és a német kormány nem kíván tárgyalásokba bocsátkozni a kérdésben.
A kérdésben az ENSZ világszervezet vezetésének együttműködését és támogatását is kérték, hogy „Lengyelország háborús jóvátételt kaphasson Németországtól”.
A szovjet befolyás
Az 1945 utáni új világrendben a Szovjetuniónak fizetett német háborús jóvátétel egy része a lengyeleknek ment volna, valószínűleg azonban ebből nem lett semmi, és a szovjetek az ötvenes években le is mondtak arról, hogy az NDK-t ezen a címen tovább szipolyozzák. Ekkor Lengyelország is lemondott a jóvátételről – ezt azonban most a lengyel jobboldal érvénytelennek tekinti, mondván, az akkori Lengyelország szovjet bábállam volt, azt nem lehet szuverénnek tekinteni.