Moszkva nem hajlandó az ABM-szerződés módosítására
További Külföld cikkek
-
Ezentúl „meg nem született emberi lényként” lehet a magzatra utalni Arizonában
- Nem tudni, mikor térhetnek haza az űrben rekedt asztronauták
- A CIA felfedte: Ukrajna hajtotta végre az Északi Áramlat felrobbantását
- Rob Schneider bocsánatot kért lányától, amiért nem volt jó apa
- Majomhimlő: a WHO kihirdette az egészségügyi vészhelyzetet
![]() |
Az ABM szerződés tiltja a két nagyhatalomnak, hogy rakétavédelmi rendszert építsen ki |
A szerződés a feleknek egy-egy rakétavédelmi bázis kiépítését engedélyezte: a Szovjetúnió Moszkva védelmére, az USA az ellencsapás biztosítása érdekében egy rakétatelep mellé állította fel a maga rendszerét.
Az Egyesült Államok azonban hónapok óta módosítani szeretné a szerződést - érvelésük szerint azért, hogy olyan országok esetleges támadása ellen védekezhessenek, amelyek az utóbbi években valószínűleg kifejlesztették saját interkontinentális nukleáris rakétájukat. Ilyen lehet Észak-Korea, Irán és Irak. Észak-Korea például már évekkel korábban kipróbálta új fegyverét, és bár a teszt nem volt teljesen sikeres, a hordozó a Csendes-óceánba zuhant, de a kísérlet komoly aggodalmat keltett az USA-ban.
![]() |
Ivanov: Oroszország csak akkor hajlandó további fegyverzet-korlátozásról szóló szerződések megkötésére, ha az ABM érintetlen marad |
Ivanov a konferencián kijelentette: Oroszország csak akkor hajlandó további fegyverzet-korlátozásról szóló szerződések megkötésére, ha az ABM érintetlen marad.
| |
|
Ivanov azzal érvelt, hogy ,,a fegyverzetkorlátozásról szóló szerződések nagyon törékeny rendszert alkotnak, és ha egyetlen elemet meggyengítenek, akkor az egész összedőlhet. Az ABM megváltoztatásával harminc év tárgyalásainak eredménye menne tönkre." A külügyminiszter azt javasolta, hogy az egyezmény módosítása helyett a rakétatechnológia hozzáférhetőségét szabályozzák és korlátozzák hathatósabban.
Néhány állam, amely hagyományosan az USA szövetségének számít, szintén aggodalmát fejezte ki. Lloyd Axworthy, Kanada külügyminisztere úgy vélte, hogy az ABM megváltoztatása az Atomsorompó-egyezményt is veszélyeztetné, Annan Lindh, svéd külügyminiszter szerint pedig a javaslat épp a tömegpusztító fegyverek terjedését segítené.
John Holum, Clinton elnök biztonsági tanácsadója kijelentette, hogy az Egyesült Államoknak meg kell védenie magát a már említett országok felől mutatkozó fenyegetéstől. ,,Főleg - tette hozzá -, mert például Észak-Korea sokkal közelebb van saját rakétája kifejlesztéséhez, mint mi a saját védelmi rendszerünk kiépítéséhez, amihez még legalább öt évre van szükségünk."
![]() |
Az egyezményt Izrael, India, Pakisztán és Kuba nem írta alá |
Ennek némileg ellentmond, hogy egyesek szerint az egyik radarállomás Norvégiában lenne, ami nyilvánvalóan nem az észak-koreai vagy az iraki légteret ellenőrizné.
A védelmi rendszer sorsa, hogy elkezdik-e a telepítést vagy sem, most Clinton elnök döntésétől függ, de a Kongresszus komolyan támogatja az elképzelést.