A szabadság törékenyebb, mint hinnénk
Egy valamit biztosan megtanított a 20. század: a szabadság törékeny. Közép- és Kelet-Európában különösen, de úgy tűnik, a múlt század tanulsága már nem evidens annak a generációnak, amelyiknek legidősebb tagjai lassan a 40-es éveikbe léptek.
Ebbe a generációba tartozik Kovalovszky Dániel fotóművész is, aki egy '50-es évek elején elítélt politikai fogoly naplójára bukkanva döbbent rá a tanulságra.
„Félelmetes volt a felismerés, hogy milyen egyszerű volt akkoriban egyik napról a másikra, egy koncepciós per során vagy éppen bármilyen bírósági ítélet nélkül hosszú évekre vagy akár örökre eltűnni az »igazságszolgáltatási« rendszer útvesztőiben.”
A felismerésből egy dokumentarista alaposságú, a túlélők interjúinak sokaságán keresztül létrehozott fotósorozat született, Egy pokoli színjáték díszletei címmel. Kovalovszky egyike volt a Robert Capa Kortárs Fotográfiai Központ három ösztöndíjas finalistájának, aki munkájával versenyben volt a Nagydíjért.
Az Indexen korábban erdőportréival megjelenő Kovalovszky mostani sorozata a Rákosi- és a korai Kádár-korszakra ( 1945–1963) fókuszál, és történelmi szempontból a 24. órában készült:
Ez a világ most tűnik el észrevétlenül az utolsó tanúival, helyszíneivel, tárgyi hagyatékával együtt: csak az elmúlt négy-öt évben több tucat olyan politikai fogoly halt meg, akiknek a személyes története semmilyen módon nem lett lejegyezve, és nem készült róluk portré.
„Egy idő után fontosnak éreztem, hogy valamilyen formában megszólaltassam azoknak a kommunista döntéshozóknak, politikusoknak a gyermekeit, unokáit is, akiket a rendszer egy idő után szintén ellenségként könyvelt el, és ugyanolyan tortúrákon mentek keresztül, mint az átlagemberek”– így került többek között a sorozatba Rajk László, Szirtes András és Nagy Imre unokája, Jánosi Katalin.
2018-at írunk, és sajnos nemcsak fotográfiailag, hanem emocionális szempontból is feldolgozatlan maradt a múlt. Ennek az egyik legfőbb oka, hogy a rendszerváltozást követően nem volt meg a kellő társadalmi és politikai támogatottság a valódi bűnösök megnevezésére és felelősségre vonására. Akármennyire is tekintjük ezt egy lezárt korszaknak, a mai magyar társadalom tudat alatt tovább hordozza és örökíti át generációról generációra ennek az időszaknak a terheit és negatív reflexeit
– mondta Kovalovszky, akit tulajdonképpen épp a vizsgált korszak miatt nem sok választott el attól, hogy semmilyen anyagot ne készítsen: anyai nagyanyjának az '50-es évek elején udvarolt egy ÁVH-s tiszt. Amikor a fiatal nő mondta, hogy van már udvarlója – Kovalovszky nagyapja –, a tiszt közölte: ha gondolja, akkor úgy eltünteti a kérőt, hogy soha senki nem fogja megtalálni.
![Egy sziklába vájt sötétzárka a Veszprémi Várbörtönben a -3.szinten.Egy rövid ideig még Mindszenty József veszprémi püspök is raboskodott itt. Az 1980-as évektől egy ideig köztörvényes bűnözők is töltötték itt szabadságvesztésüket, míg nem végleg bezárt a börtön ezen része.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321854_775e9ddf766d639f069f5b478ba0f164_wm.jpg)
![Ernst Ervint 1954-ben egy koncepciós per során 11 év kényszermunkára ítélték. A vád a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés volt. Ervin ekkor még csak a 20 éves volt. A 11 évből végül 2 évet töltött el fogságban a Csolnoki Szénbánya IX-es aknájában.1956-ban szabadult.
„Az ember életében vannak olyan időszakok, amikor minden egybefolyik, még a napokat sem tudja megkülönböztetni. Szerintem ez a börtön lényege:úgy élsz, hogy csak létezel. Ugyanakkor vannak olyan napok is, események, vagy talán pillanatok, amelyek örökre bevésődnek az emlékezetedbe, és évtizedek múlva is élénken jelennek meg.” (Ernst Ervin)](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321856_7309f43efa245dbcf1de5f3adc4a6a51_wm.jpg)
„Az ember életében vannak olyan időszakok, amikor minden egybefolyik, még a napokat sem tudja megkülönböztetni. Szerintem ez a börtön lényege:úgy élsz, hogy csak létezel. Ugyanakkor vannak olyan napok is, események, vagy talán pillanatok, amelyek örökre bevésődnek az emlékezetedbe, és évtizedek múlva is élénken jelennek meg.” (Ernst Ervin) (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Markó utcai Büntetésvégrehajtási Intézet belső homlokzata.1945 után a Markó utcai börtön lett a népi demokratikus igazságszolgáltatás központja. Itt tárgyalták és hoztak halálos ítéleteket a háborús népellenes ügyekben, amelyeket a börtön udvarán hajtották végre. Itt végezték ki többek között Szálasi Ferencet és Imrédy Bélát korábbi miniszterelnököket. 1946-ra már annyira feltöltötték a börtönt, hogy a 700 főre épült épületben 1800-2000 rab szorongott. Egy cellában, ami 6-7 főre volt méretezve 30-35 rabot tartottak. Tetű és poloska hemzsegett a zárkákban, amelyek írtása lehetetlen volt ekkora zsúfoltságnál.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321846_2498c3a027cf1a4adf1b2b28b6d5bfb5_wm.jpg)
1945 után a Markó utcai börtön lett a népi demokratikus igazságszolgáltatás központja. Itt tárgyalták és hoztak halálos ítéleteket a háborús népellenes ügyekben, amelyeket a börtön udvarán hajtották végre. Itt végezték ki többek között Szálasi Ferencet és Imrédy Bélát korábbi miniszterelnököket. 1946-ra már annyira feltöltötték a börtönt, hogy a 700 főre épült épületben 1800-2000 rab szorongott. Egy cellában, ami 6-7 főre volt méretezve 30-35 rabot tartottak. Tetű és poloska hemzsegett a zárkákban, amelyek írtása lehetetlen volt ekkora zsúfoltságnál. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Válóczy István 23 éves volt még csak, amikor egy 1956 novemberi tűzharc tanújaként beidézték, kihallgatták, majd saját vallomása alapján letartóztatták. A vád tűzharc megszervezése és irányítása volt. Bírósági ítélete: életfogytiglani börtön, teljes vagyonelkobzás és 10 év politikai jogoktól való eltiltás. Végül 5 év 3 hónap után amnesztiával szabadult 1963-ban. Édesanyját épp akkor veszítette el amikor börtönéveit töltötte a Gyűjtőfogházban, de ezt is csak később árulták el neki a börtönőrök. Valamint felesége is elvált tőle a fogság alatt, amikor közös gyermekük még csak 2,5 éves volt.„A börtönben a sétán felfelé nézni nem szabadott, de amikor esett az eső vagy a hó, akkor a tükröződésbe láttuk az eget. Csak lehajtott fejekkel és hátratett kézzel lehetett sétálni...Az ember, amikor kijön a börtönből, azt veszi észre , hogy színes a világ. Színek vannak. Bent minden szürke. A hétköznapok is ilyen szürkék.Szürkék a falak. Szürkék az örök ruhái, minden szürke. Szürke a kilátástalan börtönidő. Egy](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321852_62f8ae215ff0ffd79aed0bcd9736193b_wm.jpg)
„A börtönben a sétán felfelé nézni nem szabadott, de amikor esett az eső vagy a hó, akkor a tükröződésbe láttuk az eget. Csak lehajtott fejekkel és hátratett kézzel lehetett sétálni...Az ember, amikor kijön a börtönből, azt veszi észre , hogy színes a világ. Színek vannak. Bent minden szürke. A hétköznapok is ilyen szürkék. Szürkék a falak. Szürkék az örök ruhái, minden szürke. Szürke a kilátástalan börtönidő. Egy szín van, a szürke. Kint minden színes. Színes a világ, színesek a virágok. Kék az ég." (Válóczy István) (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![WC kagyló a Kisfogházban. A korszak gyakori kínzási módszere volt a sóval etetés, majd a wc-ből itatás.A Kisfogház a Gyűjtőfogházon belül működött, mint büntetőrészleg. A foglyok kedvezményeit 1949-től elvették, nem írhattak levelet, nem fogadhattak látogatót, nem tarthattak tisztálkodási szereket. Orvosi kezelés 1950 és 1953 között nem létezett. A fogvatartók politikai hűségük jeleként egyre többször alkalmaztak erőszakot a foglyokon. A bebörtönzöttek száma 1950 és 1954 között volt a legmagasabb, ekkora már a magánzárkarendszert sem tudták fenntartani. A Kisfogház befogadóképességét 400 főre tervezték, ennyi embert tudtak elhelyezni a 68 magánzárkában és a 156 közös zárkában. A Kisfogház cellái közül a legnagyobb 6x5 méteres volt, ahova zsúfoltság esetén több mint 10 embert is bezártak.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321844_1b5fa3e49cacf12467d5f203ceb0e1f0_wm.jpg)
A Kisfogház a Gyűjtőfogházon belül működött, mint büntetőrészleg. A foglyok kedvezményeit 1949-től elvették, nem írhattak levelet, nem fogadhattak látogatót, nem tarthattak tisztálkodási szereket. Orvosi kezelés 1950 és 1953 között nem létezett. A fogvatartók politikai hűségük jeleként egyre többször alkalmaztak erőszakot a foglyokon. A bebörtönzöttek száma 1950 és 1954 között volt a legmagasabb, ekkora már a magánzárkarendszert sem tudták fenntartani. A Kisfogház befogadóképességét 400 főre tervezték, ennyi embert tudtak elhelyezni a 68 magánzárkában és a 156 közös zárkában. A Kisfogház cellái közül a legnagyobb 6x5 méteres volt, ahova zsúfoltság esetén több mint 10 embert is bezártak. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Látkép az egykori Badacsonytördemici bazaltbányáról.Badacsonytördemici munkatábor körülbelül 1949-től 1954-ig működött. Nagyon kevés dokumentum maradt fent a rabtáborról, mivel igyekeztek a lehető legtöbb nyomot eltüntetni. Rákosiék Budapest bazaltkocka ellátását innen látták el hosszú évekig. A hegy sziluettjén jól látszik, hogy mekkora részt termeltek ki illegálisan. A bánya 1960-ban bezárt és utána az egész hegyet tájvédelmi körzetté nyilvánították.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321848_7e3755b5a13e6a5b3865648764361ae5_wm.jpg)
Badacsonytördemici munkatábor körülbelül 1949-től 1954-ig működött. Nagyon kevés dokumentum maradt fent a rabtáborról, mivel igyekeztek a lehető legtöbb nyomot eltüntetni. Rákosiék Budapest bazaltkocka ellátását innen látták el hosszú évekig. A hegy sziluettjén jól látszik, hogy mekkora részt termeltek ki illegálisan. A bánya 1960-ban bezárt és utána az egész hegyet tájvédelmi körzetté nyilvánították. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![A recski bánya látképe, ahol kezdetleges eszközökkel napi 10–12 órában nehéz fizikai munkát végeztettek az internáltakkal télen-nyáron.„Nem marad más, csak a remény, ki itt belépsz!” (A rabok jelmondata volt a táborban.)A recski tábor 1950. július 19-én hajnalban „nyitotta meg kapuit”. A szovjet Gulagok mintájára szervezett táborban a bírósági ítélet nélkül idehurcolt mintegy 1500 fogvatartottat minimális létfeltételek között dolgoztatták folyamatosan a kőbányában. Az idő múlásával, ahogy nőtt a tábor létszáma, fokozatosan úgy durvult az őrök viselkedése is. A rabokat sokszor állati kegyetlenséggel fenyítették, kínozták, éheztették.1950 késő őszére már öt barakk állt. 1953-ban a bánya bezárásakor minden szabadulóval aláírattak egy titoktartási nyilatkozatot, hogy nem beszélnek senkinek semmiről, ami a táborban történt.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321850_3f0eb26370d8c502e7a927ed05ff6bd5_wm.jpg)
„Nem marad más, csak a remény, ki itt belépsz!” (A rabok jelmondata volt a táborban.)
A recski tábor 1950. július 19-én hajnalban „nyitotta meg kapuit”. A szovjet Gulagok mintájára szervezett táborban a bírósági ítélet nélkül idehurcolt mintegy 1500 fogvatartottat minimális létfeltételek között dolgoztatták folyamatosan a kőbányában. Az idő múlásával, ahogy nőtt a tábor létszáma, fokozatosan úgy durvult az őrök viselkedése is. A rabokat sokszor állati kegyetlenséggel fenyítették, kínozták, éheztették.1950 késő őszére már öt barakk állt. 1953-ban a bánya bezárásakor minden szabadulóval aláírattak egy titoktartási nyilatkozatot, hogy nem beszélnek senkinek semmiről, ami a táborban történt. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Balogh Ferenc 23 éves egyetemi hallgató volt, amikor letartóztatták 1951-ben. Tíz nap múlva lett volna az esküvője akkori menyasszonyával. A vád katolikus ifjúsági táborok szervezése volt. Két évet ült a Kistarcsai Internálótáborba és szülei jó ideig semmit sem tudtak fiúk hollétéről. 1953-ban szabadult miután Nagy Imre miniszterelnök elrendelte az összes internáló és munkatábor bezárását. Szabadulása után feleségül vette a menyasszonyát, akit emiatt azonnal kirúgták az egyetemről.„1951. május 11-én éjjel 2 órakkor tartóztattak le az Államvádelmi Hatóság emberei. Ezt nem lehet elfelejteni. Három hónapig éjjel-nappal ment a kihallgatás. Utána aláírattak velem egy internálási határozatot. Először nem akartam aláírni, de láttam, hogy most jönnek és szétverik a fejemet. Fejem a falba verték, és belémrúgtak. A cellába az ágyon mozdulatlanul kellett feküdni, mert ha az ember megmozdult, akkor fel kellett állni és támasztani egy kihegyezett ceruzát a homlokával a falhoz.” (Balogh Ferenc)](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321842_4ad4edfc62dc412db86a642ec143766c_wm.jpg)
„1951. május 11-én éjjel 2 órakkor tartóztattak le az Államvádelmi Hatóság emberei. Ezt nem lehet elfelejteni. Három hónapig éjjel-nappal ment a kihallgatás. Utána aláírattak velem egy internálási határozatot. Először nem akartam aláírni, de láttam, hogy most jönnek és szétverik a fejemet. Fejem a falba verték, és belémrúgtak. A cellába az ágyon mozdulatlanul kellett feküdni, mert ha az ember megmozdult, akkor fel kellett állni és támasztani egy kihegyezett ceruzát a homlokával a falhoz.” (Balogh Ferenc) (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Egy korabeli Böhring-fúró, amivel a csolnoki szénbányába dolgoztak a rabok.A csolnoki IX-es akna mellett, a meddőhányó dombjának tetején 1956 októberében még létezett Rákosiék "proletárdiktatúrájának" legnagyobb bánya-rabtábora. Egy sivár, négyszögletű tér, ahol hat barakkban, emeletes ágyakon laktak a "közmunkára ítélt" rabok. A szögesdróttal kerített tábort fegyőrök őrizték, akik többnyire az ÁVH-nál szolgált. A rabok közt voltak földbirtokosok, kulákok, gyártulajdonosok, munkások, papok, honvéd tisztek, Jehova tanúi, nyilasok, kereszténydemokraták, kisgazdák, szociáldemokraták, kommunisták. A világtól elzártan és a bányamunkában egymásra utalva várták a szabadulás óráját, amely csak az 1956-os forradalom napjaiban következett be egy éhségsztrájk miatt.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321840_f6e5c6057ae6a5ab50ce2d8b62d6e665_wm.jpg)
A csolnoki IX-es akna mellett, a meddőhányó dombjának tetején 1956 októberében még létezett Rákosiék "proletárdiktatúrájának" legnagyobb bánya-rabtábora. Egy sivár, négyszögletű tér, ahol hat barakkban, emeletes ágyakon laktak a "közmunkára ítélt" rabok. A szögesdróttal kerített tábort fegyőrök őrizték, akik többnyire az ÁVH-nál szolgált. A rabok közt voltak földbirtokosok, kulákok, gyártulajdonosok, munkások, papok, honvéd tisztek, Jehova tanúi, nyilasok, kereszténydemokraták, kisgazdák, szociáldemokraták, kommunisták. A világtól elzártan és a bányamunkában egymásra utalva várták a szabadulás óráját, amely csak az 1956-os forradalom napjaiban következett be egy éhségsztrájk miatt. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Részlet a Kistarcsai Internálótáborból.1949 tavaszán a Buda-déli internálótábor foglyait átköltöztették Kistarcsára. Ettől fogva ez lett a központi internáló- és gyűjtőtábor. 1950. május 5-én az Államvédelmi Hatóság elfoglalta a tábort. Minden ablakot bemeszeltek, a „szabad” mozgást pedig betiltották a tábor területén. Kistarcsán az öt férfi és egy női „ezred” létszáma 2–3000 fő között mozgott. Ágyak hiányában a földön, matracokon vagy pokrócokon aludtak, egy személyre 50–60 centiméter jutott. A parancsnoksági épület mellett állt a régi ütött-kopott fogdaépület.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321838_fa20ca7333f888b131e9c961808f14ea_wm.jpg)
1949 tavaszán a Buda-déli internálótábor foglyait átköltöztették Kistarcsára. Ettől fogva ez lett a központi internáló- és gyűjtőtábor. 1950. május 5-én az Államvédelmi Hatóság elfoglalta a tábort. Minden ablakot bemeszeltek, a „szabad” mozgást pedig betiltották a tábor területén. Kistarcsán az öt férfi és egy női „ezred” létszáma 2–3000 fő között mozgott. Ágyak hiányában a földön, matracokon vagy pokrócokon aludtak, egy személyre 50–60 centiméter jutott. A parancsnoksági épület mellett állt a régi ütött-kopott fogdaépület. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![A hírhedt Rajk-villa a Svábhegyen, ahol Id. Rajk Lászlót és társait vallatták és kínozták heteken keresztül.A szomszéd épületben egy lampionos mulatót üzemeltettek, ahonnan állandóan zene szólt, hogy ne lehessen hallani a pincékből felszűrődő üvöltéseket.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321834_2fbe4f9fa736471387ea994bc95874ec_wm.jpg)
![Rajk László (Budapest, 1949. január 26.- ) Kossuth-díjas magyar építész, díszlettervező, a demokratikus ellenzék egykori tagja, politikus. Apja Rajk László belügyminiszter volt, akit 1949 októberében, Rajk egyéves kora előtt, egy koncepciós per során kivégeztek. Rajkot anyjától, Földi Juliannától is elszakították, aki csak 1954-ben, börtönből való szabadulása után kaphatta vissza fiát.„Az apám részt vett annak a rendszernek a megteremtésében, amit Rákosi-rendszernek hívnak és amely később átöröklődött a Kádár-rendszerbe. Én tulajdonképpen büszke vagyok arra, hogy részt vettem ennek a rendszernek a lerombolásában.” (Rajk László)](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321836_3f91b3c18211ceb4ea1f64c96ca19ce5_wm.jpg)
„Az apám részt vett annak a rendszernek a megteremtésében, amit Rákosi-rendszernek hívnak és amely később átöröklődött a Kádár-rendszerbe. Én tulajdonképpen büszke vagyok arra, hogy részt vettem ennek a rendszernek a lerombolásában.” (Rajk László) (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Rajk-Brankov koncepciós per helyszíne a Magdolna utcai Vasas Székházban. Itt állott a bírói pulpitus.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321826_ad61ab5f95952165fa5dc1cd397660c8_wm.jpg)
![Szirtes András ( Budapest, 1951. július 6. – ) filmrendező, operatőr, vágó, színész és zenész. Apja Szirtes Zoltán századosként a ÁVH kereskedelmi osztályán dolgozott. 1951-ben azonban őt is egy koncepciós perben két év börtönre ítéltek, amiből egy évet magánzárkában töltött. A vád: kémkedés-hírszerzés Jugoszláviának.„...Apám, amint belépett az irodába, meztelenre vetkőztették, leköpték, megrugdosták, megverték. Mikor elájult a fájdalomtól fellocsolták és újra megverték. Összecsinálta magát a fájdalomtól. Újra megverték. Ez így tartott órákon át, míg végül egy sötét cellába lökték. 31éves volt akkor..." ( Részlet a Vándorszem című családregényéből.)](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321828_93a487b2b35a2d02c511436c9635f8a9_wm.jpg)
„...Apám, amint belépett az irodába, meztelenre vetkőztették, leköpték, megrugdosták, megverték. Mikor elájult a fájdalomtól fellocsolták és újra megverték. Összecsinálta magát a fájdalomtól. Újra megverték. Ez így tartott órákon át, míg végül egy sötét cellába lökték. 31éves volt akkor..." ( Részlet a Vándorszem című családregényéből.) (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![Szirtes Zoltán fürdőnadrágja, melyet fia András, a mai napig hord.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321832_a1d0c41dec8f9dabebb27a85b368062a_wm.jpg)
![Jánosi Katalin ( Budapest, 1951. november 2. – ) festő- és gobelinművész. Nagy Imre kommunista politikus, miniszterelnök unokája. Nagy Imre első miniszterelnökségének szűk idejében a korszak egyetlen pozitív gazdasági és politikai programját alkotta meg és igyekezett megvalósítani. Bezáratta az összes internáló és kényszermunkatábort. Megfékezte az Államvédelmi Hatóság ( ÁVH ) teljhatalmú ámokfutását, majd beolvasztotta a belügyminisztériumba. Megkezdődött a konstruált perek felülvizsgálata és az ártatlanul elítéltek vagy kivégzettek rehabilitálása. Leállította a kitelepítéseket. Vallási toleranciát hirdetett.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321822_9760b0839102d14502deb2bf3b693100_wm.jpg)
![A vádlottak padja a Nagy Imre per tárgyalójában.Nagy Imre és társai pere az 1956-os magyar forradalmat követő titkos koncepciós per, 1958. január 28. és június 15. között zajlott a Nagy Imre-kormány, illetve a Nagy Imre-csoport ellen. A pert a Kádár János vezette bábkormány és a szovjet vezetés folyamatosan egyeztetve határozta el. A per során törvénytelenségek sorát követték el: a védőket megfélemlítették, a védelem tanút nem hozhatott, a vádlottakba Vida Ferenc bíró folyamatosan belefojtotta a szót. Bizonyítékaikat nem engedték elmondani, és végül a politikai célnak megfelelő ítéleteket hozták. Az ítéletet 1958. június 15. hirdették ki. Nagy Imrét halálra és teljes vagyonelkobzásra ítélték, és az ítéletet másnap hajnalban a Kisfogház udvarán végrehajtották.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321820_95928317dda568393b9811d01f79eb1f_wm.jpg)
Nagy Imre és társai pere az 1956-os magyar forradalmat követő titkos koncepciós per, 1958. január 28. és június 15. között zajlott a Nagy Imre-kormány, illetve a Nagy Imre-csoport ellen. A pert a Kádár János vezette bábkormány és a szovjet vezetés folyamatosan egyeztetve határozta el. A per során törvénytelenségek sorát követték el: a védőket megfélemlítették, a védelem tanút nem hozhatott, a vádlottakba Vida Ferenc bíró folyamatosan belefojtotta a szót. Bizonyítékaikat nem engedték elmondani, és végül a politikai célnak megfelelő ítéleteket hozták. Az ítéletet 1958. június 15. hirdették ki. Nagy Imrét halálra és teljes vagyonelkobzásra ítélték, és az ítéletet másnap hajnalban a Kisfogház udvarán végrehajtották. (Fotó: Kovalovszky Dániel)
![A Nagy Imre-per áldozatainak exhumálása során kiásott fogsor, amelyről kiderült, hogy Nagy Imre fogsora és végül ez segített azonosítani Nagy Imre földi maradványait. (Jánosi Katalin tulajdona.)](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321824_2c1c25a250371e8676a9f7ca53655cd0_wm.jpg)
![Bitófa a Kisfogházban.Az 1956-os forradalom leverését követően a népbíróságok 1956 novemberétől 1963-ig mintegy 26000 embert ítéltek hosszabb-rövidebb börtönbüntetésre vagy halálra. A halálos ítéleteket legtöbbször a Kisfogház udvari részében hajtották végre. Itt hajtották végre Nagy Imre és társai halálos ítéletét 1958.június 16.-án kora hajnalban is. A Kisfogház ma már múzeumként funkcionál.](https://kep.index.hu/1/0/2132/21321/213218/21321818_46bfc04fd1c834308ee78fddffd06339_wm.jpg)
A Robert Capa Kortárs Fotográfiai Központ a magyar fotográfia területén kiemelkedő teljesítményt nyújtó alkotók elismeréseképpen 2014-ben alapította meg az 5 millió forint összdíjazású Robert Capa Magyar Fotográfiai Nagydíjat . A díjról magyar és nemzetközi szakemberekből álló zsűri dönt, az idei három, ösztöndíjjal jutalmazott finalista Koleszár Adél, Kovalovszky Dániel és Bartha Máté voltak. A díjat Bartha Máté nyerte.
Rovataink a Facebookon