Borbarátság pártérdekek felett
További Belföld cikkek
A saját szőlőiért kifejtett lobbitevékenységével botrányt kavaró Wekler Ferenc nincs egyedül borászati ambícióival az Országgyűlésben. A Magyar Hírlap cikke szerint a képviselők egy párthovatartozástól független csoportja alaposan beleszólt a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló új törvény szövegezésébe. Sőt az SZDSZ-es házelnök-helyettes mellett fideszes és MSZP-s politikusok is bővítették volna a jónevű borvidékeket a sajátmaguk által patronált területekkel.
Az ellenzék és a kormánypártok képviselőiből aktív pártok feletti lobbicsoport jött létre az elmúlt években, amely képes volt szinte teljes egészében átalakítani a magyar EU-csatlakozás pillanatában hatályba lépett szőlőtermesztésről és borgazdálkodásról szóló törvény eredeti tervezetét.
Demeteri szellem a palackban
A Magyar Hírlap szerint Wekler Ferenc nincs egyedül borszeretetével az Országgyűlésben. A képviselők alkalmi koalíciókat kötve szinte ízekre szedték az FVM által előkészített jogszabályt, hosszú oldalnyi szövegeket hagytak ki belőle, lényegileg újraírták a törvényt. Ez már jelezte, a magyar politikus osztály az elmúlt másfél évtizedben a borkultúra szerelmesévé vált, földeket vásárolnak, bort termelnek, ki csak hobbiból vagy presztízsből, ki nagybirtokosként. A lap szerint az első javaslat a fideszes Demeter Ervin volt titokminisztertől jött, aki gyakorlatilag a törvényjavaslat összes paragrafusát módosította volna. Javaslatát nem akkor nem szavazták meg, de a végeredmény a "demeteri szellemben" született meg - írja a lap.Benyomási kísérletek
Wekleren kívül számos politikus tett indítványt a borvidékek határainak megváltoztatásra. Nógrádi László fideszes képviselő Nova, Dobri és Tótszentmárton falvakat akarta "benyomni" a Balaton melléke borvidékbe, Lendvai Ildikó, a XXII. kerület országgyűlési képviselője és Karakas János szocialista politikus Budafokot látták volna szívesen az Etyek-Budai borvidékben, Zatykó János (MSZP) három falu érdekében lobbizott a neszmélyi körzetnél, a fideszes borcsapat (Ivanics István, Latorcai János és Kerényi János) számos módosító indítványának egy része szintén az Ászár-Neszmélyi borvidéket rajzolta volna át, kiegészítve például Esztergommal. A kormány érzékelte, hogy beindult a lobbihenger, ezért végül Karakas János (MSZP) és Szalay Gábor (SZDSZ) átvágták a gordiuszi csomót, és azt javasolták, hogy a borvidékek leírása ne legyen a törvény része, hanem kerüljön miniszteri hatáskörbe. Május óta Németh Imre földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter joga a borvidékhatárok módosítása, de azóta csak egy ilyen eset ismert: Wekler Ferenc korábbi indítványa szerint Mórágy Szekszárdhoz került át.Csak Botrytis cinereaval rohasztva
A Magyar Hírlap cikke szerint a négypárti bor-nagykoalíció több javaslatot is egyesített. Újraírták a borhamisítások kizárása érdekében a fogalommeghatározásokat. A tokajival foglalkozva előírták, hogy pusztán "töppedt" szőlőből nem készülhet aszú, csak kifejezetten a Botrytis cinerea nevű gomba hatására rothadt szőlőszemekből. Aszúbor pedig a jövőben csak Tokajban állítható elő, bár Balsay István és három fideszes társa megpróbálta ezt a Somlói és a Hajós-Bajai borvidékre is kiterjeszteni. Eger polgármestere, Nagy Imre elérte, hogy bikavért továbbra is csak Egerben és Szekszárdon lehet készíteni, azt azonban nem tudta keresztülverni, hogy a védett borokat csak termőterületükön palackozva lehessen forgalomba hozni. A napilap szerint maga felé hajlott a keze Horváth János fideszes képviselőnek, aki országos programmá akarta nyilváníttatni a magtalan szőlő termesztését, mert csak abból lesz jó mazsola. Az indoklásban azt ígérte, be fogja mutatni, hogy igenis létezik Magyarországon magtalan szőlő. "Fel fogom mutatni az Országgyűlésben a mazsolát, amit én készítettem a Budapest melletti Érden szedett szőlőből." Nem adtak neki esélyt.