![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
További Tudomány cikkek
-
Bekövetkezett, amitől sokan tartottunk, az elmúlt 154 év legmelegebb júliusa volt az idei
- Egy budapesti gimnazista tűzheti ki a magyar zászlót az Északi-sarkon
- Az utolsó egyiptomi dinasztia idejéből származó műkincseket találtak
- Véletlenül megtalálták a kopaszodás ellenszerét
- A marihuána segíthet leszokni egy másik kábítószerről
A klímaváltozás és az élőhely elvesztése sok Ausztráliában élő állatot is veszélyeztet – a madaraktól és békáktól az olyan erszényesekig, mint a vombat, a törpe kenguru és a bandikut –, a koaláknál pedig egy baktériumfertőzés is nagy gondot okoz, sok tudós aggódik az állatok sorsa miatt. „A betegség csendes gyilkos, képes rá, hogy kipusztítsa Queenslandben a koalákat" – mondta a New York Timesnak Amber Gillett állatorvos, a queenslandi Beerwahban működő állatkerti állatkórház munkatársa.
Vakság nemi úton
A gyilkos a klamídia (tudományos nevén chlamydia) baktérium, amely a legtöbb nemi úton terjedő betegséget okozza az embereknél a világon. A közelmúltban Queenslandben végzett vizsgálatok kimutatták, hogy a klamídia az államban vadon élő koalák 50 százalékánál okozott tüneteket, ráadásul a fertőzött állatok aránya ennél valószínűleg nagyobb, csak nem mindegyik egyednél jelentkeznek tünetek.
A szülés közben, párzás alatt és feltehetően harc közben továbbadott baktériumnak két törzse van, és egyik sem azonos az embereknél fellelhető formával. Az egyik, a Chlamydia pecorum idézi elő a queenslandi koalák bajainak többségét, a másik, a Chlamydia pneumonia kevésbé elterjedt.
A C. pecorumtól eltérően a pneumonia törzs más fajhoz tartozó állatokra is át tud terjedni, de egyelőre nincs olyan adat, hogy koaláról emberre terjedt volna, vagy fordítva.
A klamídia sok betegséget gerjeszt a koaláknál, egyebek mellett szemfertőzést, amely vaksághoz vezet, és megnehezíti az állatoknak, hogy megtalálják elsődleges táplálékukat, az eukaliptuszleveleket. A baktérium a légzési rendszert is megfertőzheti, sőt a nőstény koalákat terméketlenné tevő cisztát is okozhat.
„A baj különösen nagy Queenslandben, ahol csaknem valamennyi koala megfertőződött a koala retrovírussal" – közölte Gillett. Ez a retrovírus HIV-szerű fertőzést idéz elő, amely elnyomja a koalák immunrendszerét és csökkenti szervezetüknek azt a képességét, hogy küzdjön a klamídiafertőzés ellen. Az állatorvos tájékoztatása szerint a déli koalapopulációnál, ahol a koala retrovírus kevésbé van jelen, a normális immunfunkciók eredményeként kevesebb klamídiás eset fordul elő.
A vadon élő koalák klamídia elleni kezelése komoly kihívást jelent. A betegség annyira pusztító, hogy az állatoknak csak egy kis százalékát lehet sikeresen kezelni és visszabocsátani a természetbe. A fertőzött nőstények gyakran meddővé válnak, és mivel ezen nem lehet változtatni, a betegség a populáció nagyságának későbbi alakulására is kihat.
A koala retrovírus ellen egyelőre nincs gyógyszer, de a kutatók most akarnak kipróbálni egy vakcinát, amely talán segít megakadályozni a klamídiafertőzés továbbterjedését a queenslandi koalák között.
Egy tanulmány, amely 2010-ben jelent meg az American Journal of Reproductive Immunology című szaklapban, felhívta rá a figyelmet, hogy a vakcina egészséges nőstény koaláknál történő alkalmazása biztonságos és hatékony. A feladat most az, hogy fertőzött koaláknál is megvizsgálják.
Haladékot kapnak
Peter Timms, a Queenslandi Műszaki Egyetem mikrobiológia professzora, aki a klamídiavakcina koalákon történő kipróbálását irányítja, reméli, hogy még az idén ellenőrizni tudják az oltóanyagot fogságban tartott hím koalákon, és utána megtörténik a vadon élők körében is a tesztelés. Ha minden jól megy, el lehet kezdeni a vakcina terjesztését szélesebb körben.
„Valamennyi vadon élő koalát természetesen lehetetlen beoltani" – jelentette ki Timms.
Ausztráliában nem létezik országos terv a koalák megmentésére, hanem minden körzet maga dolgoz ki intézkedési programot a védelmükre. Ezt szem előtt tartva a professzor úgy véli: amennyiben bebizonyosodik, hogy az oltóanyag tökéletesen biztonságos és hatékony, akkor inkább zárt életterű (például lakott helyekkel és utakkal minden oldalról körülvett területen élő) koalákon kellene kipróbálni a vakcinát. Egy másik lehetőség: rutinszerűen a kezelés részévé kellene tenni az oltást annál a sok ezer koalánál, amelyet sérülten – köztük kutyaharapással, gépkocsi okozta sérüléssel – visznek be évente az állatgyógyászati központokba.
Sok kutatónak meggyőződése, hogy a vakcina fontos lépés a koalák túlélésének elősegítésében. Remélik, hogy az oltóanyag elegendő haladékot ad a koalákat sújtó egyéb bajok ellenszereinek a megtalálására.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)