![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)
Malacok lehetnek a jövő szervdonorjai
![GettyImages-1509750](http://kep.index.hu/1/0/1803/18038/180383/18038375_b9a29b0af369cd62805b554f78b32c69_wm.jpg)
További Egészség cikkek
- Magyarországon egyelőre nem lesz legális az orvosi marihuána
- Hadat üzennek a spanyolok a homeopátiának
- Akár 20 évvel is képesek késleltetni az orvosok a menopauzát
- Csokoládét vagy kávét kell szagolni, ha le akar szokni a dohányzásról
- Sejtekkel és véredényekkel is rendelkező szívet nyomtattak izraeli tudósok
A disznónál multifunkcionálisabb élőlényt nehéz elképzelni. Lehet belőle kolbászt, pénztárcát és cipőt csinálni, és a közel-keleti vacsoravendégeinket is ijesztgethetjük velük. De arra valószínűleg kevesen fogadtak volna, hogy szervdonor is lehet belőlük. Pedig lehet, hogy a jövőben génmódosított malacok rövidíthetik le a transzplantációra várók listáját.
Egy amerikai tudóscsoport 37 malacot szabadított meg a DNS-ében rejtőző vírusoktól. A vírusok megléte volt a legnagyobb akadálya annak, hogy szervdonorként használják az állatokat. Az eGenesis kutatói szerint még mindig óriási nehézséget támaszt az a feladat, hogy megelőzzék az átültetett szervek kilökődését az emberi szervezetből, de a szakértők szerint ez is nagy előrelépés.
A Science-ben megjelent tanulmányt a sertések bőrsejtjeinek vizsgálatával kezdték. A tesztek 25 féle endogén retrovírust (Perv) azonosítottak a sertésekben. A korábbi kísérletek azt mutatták, hogy szervátültetésnél ezek a vírusok elszabadulhatnak az emberi szervezetben, és megfertőzhetik az alanyokat. A kutatók azonban a legmodernebb génszerkesztési módszert, a Crisprt használva törölhették ezeket a vírusokat.
![Klónozott kismalac, aminek szervei génmódosítás következtében alkalmasak lehetnek emberi transzplantációra](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/1803/18038/180383/18038383_6471899ec291e1bf5a62e266ec371b1b_wm.jpg)
A kutatók ezután a Dolly birka klónozásához is használt módszert alkalmazták. A bőrsejtekből kinyert genetikai anyagot egy sertés petesejtjébe injekciózták, majd embriókat hoztak létre. Komplex folyamat, és nem is hatékony, de az eredmény magáért beszél: a kísérletből 37 egészséges kismalac született.
Ezek az első Perv-mentes malacok [...] és az elvégzett módosítások számából kiindulva ma ők a genetikailag leginkább módosított élőlények is.
– mondta dr. Luhan Yang, a Harvard Egyetem kutatója a BBC-nek.
Ha a xenotranszplantációt sikerrel alkalmazhatnák, az világszerte nagy segítséget nyújthat az egészséges szervekre várakozó betegeknek. Donorból mindenhol kevés van, de ha sikerülne úrrá lenni a szervhiányon, évente százezrek életét lehetne megmenteni.
A malacok mindig a xenotranszplantáció legígéretesebb alanyai voltak, mivel a szerveik mérete nagyjából ugyanakkora, mint az emberé, és nagy számban tenyészthetők. A vírusok eltávolítása viszont nem jelent automatikus sikert. Még az emberekből származó szervek is okozhatnak szélsőséges immunreakciót, ami az átültetett szerv kilökődéséhez vezethet. A kutatók most azt vizsgálják, hogy további génmódosításokkal csökkenthető-e a kilökődés mértéke.
Nyitókép: a világ első klónozott malacai, Dolly a bárány teremtőitől (2000). Fotó: Michael Smith/Getty Images Hungary.
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=nSCbubuYpDWJZLZs0TssLrbt33Lk5kbipuiZrkg89G3.g7/stparam=skrjjshgja/fastid=eeorncrnbsilkneetelidigetojp/nc=0)