Tizennégy éves csúcson a lakásfelújítási kilátások
További Gazdaság cikkek
-
Elvitték a Skandináv lottó főnyereményét
- Élmezőnybe tartozik a magyar gazdasági növekedés az Eurostat adatai szerint
- Itt a Wizz Air hatalmas újítása, de kérdéses, hogy megéri-e
- Partra úszott a használt piac, de az elektromos autók viharba kerülhetnek
- Megalázóan alacsonyak a fizetések a bírósági alkalmazottak körében
A tavalyi negyedik negyedévben ismét erőteljesebbé váltak a lakosság következő egy évre vonatkozó lakásfelújítási és korszerűsítési kilátásai, így tizennégy éves csúcsra emelkedtek a várakozások. A következő egy évben a magyar lakásállomány csaknem 14 százalékán végezhetnek fejújítási, korszerűsítési munkákat – derül ki a GKI és a Masterplast legfrissebb, közös reprezentatív kutatásából.
A vállalatok az MTI-hez eljuttatott közleményükben azt írták, ezek a várakozások nemcsak a tavalyi csúcsukra értek fel, hanem a 2008-as válság előtti időket idézik. A 2020 második és harmadik negyedévi felméréseinek adatai világosan mutatják, hogy a koronavírus-járvány hatása a lakásfelújítási piacra egyáltalán nem volt negatív.
A tavaly meghirdetett új otthonfelújítási programban családonként legfeljebb hárommillió forintnyi támogatást lehet elérni 6 millió forintnyi felújításhoz. Az összeg komolyabb, átfogó felújítási-korszerűsítési munka finanszírozására is elegendő, így érdemi segítséget jelenthet az érintett háztartásoknak.
A magyar háztartások mintegy 14 százaléka tervez nagyobb összeget költeni lakására a következő egy évben. A tervek megvalósulása esetén egy éven belül 570 ezer körüli lakáson végezhetnek el kisebb-nagyobb munkálatot, ami 80 ezerrel nagyobb a harmadik negyedévi megkérdezés eredményénél. A legerőteljesebb a felújítási szándék most is a családi házak lakói körében, csaknem 18 százalékkal. A legkisebb korszerűsítési kedvet a panellakásokban élők körében mérték, 9,6 százalékos aránnyal. A tégla építésű társasházakban lakók tervei a kettő között helyezkednek el, 12 százalékos aránnyal.
Budapesten a megkérdezett háztartások 12 százaléka, a megyeszékhelyeken és az egyéb városokban 13 és 14 százaléka, a községekben pedig 18 százaléka készül felújításra. Ez utóbbi esetben a 2020 elejétől hatályos falusi csok is ösztönző erőt jelenthet.
A régiók közül Nyugat-Dunántúlon érezhető a legnagyobb aktivitás,
ott a háztartások 16 százaléka készül valamilyen felújításra, ugyanakkor az észak-magyarországi és az észak-alföldi régióban is az országos átlagot meghaladó felújítási-korszerűsítési tevékenység várható, 15-15 százalékos – derül ki a GKI és a Masterplast kutatásából.
A GKI negyedévente készít felmérést a lakosság lakásfelújítási és korszerűsítési terveinek, szándékainak és kilátásainak feltérképezése céljából. A felmérés 2020 januártól a Masterplast Nyrt. támogatásával készül. A megkérdezett lakossági minta 1000 fős, nem, életkor, lakóhely és iskolai végzettség szerint reprezentatív.