![]() |
A közvélemény megtudhatja, mit tett |
Gross azonban el tudta hitetni a szakértőkkel és a bírósággal, hogy aggkori leépülésben szenved, s ezért a pert a bíró szerint meghatározatlan időre, a sajtó kommentárjai szerint örökre, elnapolták.
Gross erre vérszemet kapott, és beperelte az osztrák rádió fő adóját, valamint a Die Presse című lapot, amiért beszámolóikban bűnösnek nevezték, és ezzel megsértették az ártatlanság vélelmét.
A pénteki tárgyaláson éppen el akarták utasítani a keresetet: a médium túlélőkkel kapcsolatban tudósított, s így az ügy a gyilkossági váddal ellentétben már rég elévült, így Grosst ezekért a tettekért már nem lehet felelősségre vonni, ezért az ártatlanság vélelme sem vonatkozik rá. Gross ügyvédje azonban nem akarta hagyni, hogy az alperesek csak úgy "megússzák" az ügyet, ezért az osztrák médiatörvény alapján módosította a keresetet, amely szerint Grosst rossz színben tűntették fel a nyilvánosság előtt, ezért becsületsértést követtek el.
A médiatörvény erre az esetre az alperesek számára lehetővé teszi a bizonyítás terhének vállalását, s a rádió a Die Pressével együtt emellett döntött.
Így tehát Grosst az októberre kitűzött tárgyaláson ugyan már nem ítélhetik el a klinikán elkövetett cselekményeiért, mert jelen esetben túélőkről, így jogilag elavult cselekményekről van szó, de egyértelműen bebizonyosodik majd a nyilvánosság számára is, hogy kicsoda Heinrich Gross.