![](https://kep.index.hu/1/0/4301/43013/430138/43013810_3283330_60f7d1f04fe8d45ee41db12ad41316f9_wm.jpg)
Az orosz csapatok repülőgépeket, többszörös rakétakilövő rendszereket, ágyús tüzérségi és aknavetős fegyvereket vetettek be. Az ágyúzásban Luhanszk térségében négy ember meghalt, további négy megsebesült.
Szerhij Gajdaj, a katonai közigazgatás elnöke jelentette be táviratában a unian.net szerint:
Négy ember meghalt Luhanszknál, további négy megsebesült, Popasznában tíz ház megsemmisült csütörtökön. Az orosz hadsereg 29 alkalommal támadta meg a luhanszki lakosok békés helyeit. Repülőgépeket, többszörös rakétarendszereket, ágyús tüzérségi és aknavetős fegyvereket használtak
– közölte Gajdaj.
Járványok törhetnek ki Mariupolban, mivel a lakosok középkori körülmények között rekedtek, ami halálos veszélyt jelent. Mariupol városi tanácsa közölte,
halálos járványok törhetnek ki a városban a központi vízellátás és csatornázás hiánya, a romok alatt bomló több ezer holttest, az ivóvíz és az élelmiszer katasztrofális hiánya miatt.
A jelentés szerint a háború előtti 450 ezer lakosból százezer, Mariupolban maradt ember élete kerülhet veszélybe olyan betegségek miatt, mint a kolera vagy a vérhas – írja az Independent.
Mariupol polgármestere, Vadim Bojcsenko szerint „a megszállók nem képesek élelemmel, vízzel és gyógyszerekkel ellátni a megmaradt lakosságot – vagy egyszerűen nem érdekli őket”. Mint mondta,
az életkörülmények a romos Mariupolban már középkoriak, azonnali és teljes evakuálásra van szükség.
A korábban bevezetett uniós szankciókba nem ütköző módon tervezi kifizetni Görögország az orosz gázszállítások következő hónapokban esedékes számláját – közölte a görög környezetvédelmi és energiaügyi miniszter.
Kosztasz Szkrekasz a görög Skai rádióban elárulta, hogy május 25-én lesz esedékes a fizetés következő részlete, arra ugyanakkor nem tért ki, hogy melyik devizanemben teljesítik.
Azt azonban hozzátette: „olyan módon fogunk fizetni, amely nem sérti a szankciókat és megvédi országunk energiabiztonságát”.
Az ukrán fegyveres erők vezérkara közölte: az oroszok arra összpontosítanak, hogy megpróbáljanak áttörést elérni a kelet-ukrajnai Izjum térségében.
A Harkivi területen fekvő Izjum az orosz erők állomáshelyévé vált, miközben a szomszédos Donyeck és Luhanszk régión keresztül próbálnak előrenyomulni.
A megszállók légi egységeket is Izjum városába vezényeltek
– közölte a vezérkar napi műveleti frissítésében. Az oroszok egyik célja, hogy előrenyomuljanak Liman településre, amely Szlovjanszk ipari és közlekedési csomópontja közelében van.
Luhanszk térségében az oroszok Orikhove kisvárost támadják, ahol az orosz offenzíva nem volt sikeres. A mintegy 28 kilométerre fekvő Liszicsanszkot azonban súlyos csapás érte, 13 épületet romboltak le.
Dél-Ukrajnában az ukrán hadsereg szerint az oroszok a melitopoli reptéren lévő repülőteret Szu–25-ös harci repülőgépek, Ka–52-es harci helikopterek és Mi–8-as szállító és harci repülőgépek bázisaként használják.
Az oroszok fokozatos haladást értek el Herszon térségében, miközben Mikolajiv városa felé próbálnak előrenyomulni. Szerdán egy orosz repülőgépet és hat drónt lőttek le, a földön pedig öt harckocsit és más páncélozott járműveket semmisítettek meg a CNN szerint.
Marija Zaharova külügyminisztériumi szóvivő csütörtökön kijelentette, hogy
a nyugati országok nyíltan felszólítják Ukrajnát, hogy támadja meg Oroszországot.
Hozzátette, hogy a Nyugatnak komolyan kellene vennie Moszkvát, amikor azt mondja, hogy az orosz területre mért csapások válaszlépésekhez vezetnek – írja az Independent.
Oroszország szerdán egy sor robbanásról számolt be az ország déli részén, valamint egy lőszerraktárban keletkezett tűzről. Ezek a legutóbbiak az incidensek sorában, amelyeket egy magas rangú ukrán tisztviselő Moszkva inváziójáért való bosszúnak és karmának nevezett.
Az ukrán Azov ezred parancsnokának helyettese, Szvjatoszlav Palamar tájékoztatott Mariupol helyzetéről.
Szvjatoszlav Palamar elmondta, számításaik szerint az oroszok több mint 1,1 milliárd dollárnyi összeget költöttek csak Mariupol elpusztítására.
És ebbe még nem számították bele az üzemanyagot, a felszerelést vagy az élelmiszert – hangsúlyozta az Azov ezred vezetőhelyettese az ukrán Unian portál szerint.
A kanadai parlament egyhangúlag elfogadott egy indítványt, amelyben népirtásnak minősítette az Ukrajna elleni orosz háborút, azzal érvelve, hogy
számos egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre háborús és emberiesség elleni bűncselekmények módszeres és tömeges elkövetéséről.
Az Oroszország által elkövetett háborús bűnök között szerepel civilek meggyilkolása, gyermekek erőszakos áttelepítése, kínzás, nemi erőszak és holttestek meggyalázása.
Az ukrán parlament április közepén szintén népirtásnak minősítette az orosz hadsereg tevékenységét.
Justin Trudeau kanadai kormányfő akkoriban aláhúzta, teljesen jogos, hogy egyre többen népirtásként beszélnek Oroszország ukrajnai háborújáról.
Kanada többször hozott büntetőintézkedéseket Oroszország ellen a háború február 24-i kezdete óta. Szerdán további 203 embert sújtott szankciókkal, és megváltoztatja szankciós törvényeit, hogy lehetővé tegye Ukrajna újjáépítésének finanszírozását az oroszoktól elkobzott vagyonból – írja az MTI.
A francia pénzügyminisztérium lefoglalta három orosz üzletember villáját.
A minisztérium Oleg Deripaska, Kirill Samalov és Musa Bazsajev birtokán intézkedett. Az újságírók szerint Deripaska az óriási luxusingatlant 2005-ben szerezte meg Saint-Tropez és Ramutelle között.
A Saint-Jean-Cap-Ferry-i Cote d’Azur Musa Bazsajev csecsen üzletemberé, ő a 2000-es években vásárolta meg az impozáns épületet. A Biarritzban lefoglalt villa pedig a 32 éves Samalovhoz tartozik, aki nem mellesleg Putyin exveje – írja a TSN.
Az Egyesült Államok „hiteles információkat” szerzett arra vonatkozóan, hogy a Donbaszban olyan ukrán katonákat is kivégeztek az oroszok, akik előzőleg megadták magukat.
Beth Van Schaack, az Egyesült Államok igazságszolgáltatásért felelős nemzetközi nagykövete számolt be erről az ENSZ egyik ülésén. Azt mondta: az orosz katonák a Donyecki területen gyilkoltak meg magukat megadó ukrán katonákat ahelyett, hogy hadifogságba vetették volna őket.
Ha ez igaz, akkor az oroszok ezzel a hadviselés egyik alapvető szabályát sértették meg: azt, hogy tilos kivégezni civileket és olyan harcosokat, akik harcképtelenné váltak a megadásuk, sebesülésük miatt vagy más okból kifolyólag
A New York Times szerint a Kijevtől északra lévő Demidiv lakosai a háború első napjaiban elárasztották saját falujukat, hogy megállítsák az orosz előrenyomulást.
⚡️ Consequences of the flooding of the village of #Demydiv, located north of #Kyiv — @nytimes
— ZMiST (@ZMiST_Ua) April 28, 2022
The village was in the water after the destruction of the dam on the river #Irpin near the place of its confluence with the #Kyiv reservoir:
1/2 pic.twitter.com/tPEj6l1Lr6
A helyiek megrongáltak egy közeli gátat, aminek következtében az egész falut elárasztotta a víz, így viszont az orosz csapatok sem tudtak áthaladni ott. A lakosok csak nemrég térhettek vissza a településre, és csak most szembesültek teljes mértékben a következményekkel, de nem bánták meg tettüket.
Mindenki tudja, hogy mi történt, és egy pillanatig sem sajnálja. Megmentettük Kijevet!
– mondta az egyik lakos.
Megnövekedett a Jamal-Európa földgázvezetéken a nyugatról keletre szállított mennyiség, miután Oroszország szerdán leállította a Lengyelországba és Bulgáriába irányuló gázszállítást.
Lengyelország gázkészletei rekordmagas szinten állnak,
miközben más európai országoké jellemzően az ötéves átlag alatt van a feltöltésükre tett igyekezet ellenére.
A lengyel készletek a tározókapacitás 76 százalékán, rekordszinten állnak, miközben az év e szakaszában 40 százalék szokott lenni. A tározók töltöttségi aránya Németországban 33,5 százalék. A Gas Infrastructure Europe szerint az április 25-i adatok alapján az európai tározók töltöttségi szintje 31,78 százalék, ami csaknem hét százalékponttal marad el az ötéves átlagtól.
A Gazprom csütörtökön, az európai fogyasztókkal kötött szerződéseknek megfelelően folytatta a földgázszállítást Európába Ukrajnán keresztül – írja az MTI.
Jóváhagyta a nehézfegyverek szállítását a német Bundestag – számolt be róla egy német napilap.
A „Béke és szabadság védelme Európában – Ukrajna átfogó támogatása” című indítványt nagy többséggel fogadta el Németország parlamentje. Wolfgang Kubicki parlamenti alelnök jelentése szerint 586 képviselő szavazott igennel, százan az indítvány ellen, heten pedig tartózkodtak.
Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (IAEA) vezetője arra figyelmeztetett, hogy a zaporizzsajai atomerőműben javításokra lenne szükség, azonban az orosz megszállás miatt ezeket nem tudják elvégezni.
A helyzet, ahogy azt korábban már leírtam és most megismétlem, nem fenntartható. Ez megoldásra váró probléma, egy villogó vörös fény
– mondta Grossi, aki szerint veszélyt jelenthet, ha nem sikerül megjavítani az erőmű berendezéseit.
A zaporizzsaji atomerőművet a háború első napjaiban foglalták el az oroszok, de ezt megelőzően néhány tüzérségi találat is érte a létesítményt. Rafael Grossi szerint az erőműbe még a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség munkatársait sem engedték be az oroszok, a javítások pedig egyáltalán nem haladnak.
Rafael Grossi azt is elmondta, hogy a létesítmény helyzetéről ezen a héten beszélt Volodimir Zelenszkij elnökkel is, aki azt mondta: Ukrajna sem támogatja azt, hogy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség szakértői „harmadik állam” biztosításával menjenek a létesítménybe. Grossi azt is hozzátette, hogy állandóan tárgyal az orosz kormányzattal, és igyekszik elérni, hogy beengedjék őket oda.
A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vezetője nemrég Csernobilban is járt, ahol azt mondta: abban az erőműben most már normális értékeket mértek. A szavait azonban az első tudósítás alatt félrefordították, ezért pont ennek az ellenkezője terjedt el a látogatása után.
Amennyiben Finnország és Svédország benyújtja NATO-tagságra vonatkozó kérelmét, felvételük gyorsan megvalósulhat – jelentette ki Jens Stoltenberg NATO-főtitkár Brüsszelben, Roberta Metsolával, az Európai Parlament elnökével tartott sajtótájékoztatóján csütörtökön.
Jens Stoltenberg hangsúlyozta, a két ország a katonai szövetség legközelebbi partnere, hadseregeik színvonala megfelel a NATO legmagasabb elvárásainak.
Finnországot és Svédországot a NATO tárt karokkal várja
– tette hozzá a NATO főtitkára.
Roberta Metsola arról beszélt, hogy a két európai uniós tagállam, Finnország és Svédország katonai integrációja tovább erősíti az unió stratégiai biztonságát.
Sajtóértesülések szerint Finnország és Svédország májusban egyszerre jelenti be NATO-csatlakozási kérelmét.
Liz Truss brit külügyminiszter felszólította a nyugati szövetségeseket, hogy „duplázzák meg” az Ukrajnának nyújtott támogatásukat. Attól tart, hogy az orosz háború öt évig vagy tovább is tarthat – írja az Independent.
A külügyminiszter szerda este a Mansion House-ban – londoni polgármesteri rezidenciáján – tartott éves külpolitikai beszédében elmondta, hogy
Kijevnek több tankra, harci repülőgépre és más nehézfegyverekre van szüksége.
Bunkerbe menekülő emberek 2022. április 27-én, az ukrajnai orosz invázió közepetteFotó: Yasuyoshi Chiba / AFP
Az Energia és Tiszta Levegő Kutatóközpont által közzétett tanulmány szerint Németország az orosz energia legnagyobb vásárlója a háború kezdete óta.
A független kutatócsoport számításaiból kiderült, hogy Oroszország 66,5 milliárd dollár bevételre tett szert a fosszilis tüzelőanyagok exportjából február 24-e óta. A becslések alapján Németország körülbelül 9,1 milliárd eurót fizetett Oroszországnak a tüzelőanyag-szállításokért a háború első két hónapjában.
A német kormány nem nyilatkozott a becslésekkel kapcsolatban, és nem hajlandó saját adatokat közölni – írta az Euronews.
Az orosz csapatok repülőgépeket, többszörös rakétakilövő rendszereket, ágyús tüzérségi és aknavetős fegyvereket vetettek be. Az ágyúzásban Luhanszk térségében négy ember meghalt, további négy megsebesült.
Szerhij Gajdaj, a katonai közigazgatás elnöke jelentette be táviratában a unian.net szerint:
Négy ember meghalt Luhanszknál, további négy megsebesült, Popasznában tíz ház megsemmisült csütörtökön. Az orosz hadsereg 29 alkalommal támadta meg a luhanszki lakosok békés helyeit. Repülőgépeket, többszörös rakétarendszereket, ágyús tüzérségi és aknavetős fegyvereket használtak
– közölte Gajdaj.
Az ukrajnai háború csak akkor ér véget, ha a katonai műveletek holtpontra jutnak, és a Kreml belátja, hogy az offenzíva folytatása nem hoz győzelmeket – nyilatkozta Pavlo Klimkin, Ukrajna korábbi külügyminisztere.
Most nem úgy tűnik, de Putyin folytatni akarja a támadást. Amint az oroszok elveszítik az előretörési képességüket, és jelentős ember- és felszerelésveszteségeket szenvednek, komoly tárgyalások kezdődnek. Nem hiszek a békeszerződés lehetőségében, valószínűleg tűzszünetet rendelnek el
– idézi Klimkint az Unian. A volt külügyminiszter azt is hozzátette, hogy szerinte jelenleg lehetetlen, hogy Oroszország könnyen nyerjen, mivel Ukrajna szövetségesei segítenek megakadályozni, hogy elfoglalja az országot.
Csütörtök reggel újabb reakciók érkeztek a brit külügyminiszter szerda esti kijelentéseire, miszerint Oroszországot ki kell szorítani egész Ukrajnából.
A NATO korábbi európai főparancsnok-helyettese, Sir Richard Shirreff tábornok helyes megközelítésként üdvözölte a katonai intézkedések terveit.
Ezt jelentős erőforrásokkal kell végigvinni, és a szövetség egészének megfelelően kell végrehajtani
– mondta Shirreff. Szerinte Vlagyimir Putyin orosz elnök agresszívan reagálhat, de a katonai lépésekre azért van szükség, hogy a Nyugat megmutassa komolyságát.
A legrosszabb eset egy háború Oroszországgal. Azzal, hogy felkészül a legrosszabb esetre, nagy valószínűséggel elrettenti Putyint, mert Putyin végső soron tiszteli az erőt.
Volodimir Zelenszkij, Ukrajna elnöke azt mondta, Oroszország az energiát használja fel arra, hogy zsarolja Európát.
Hozzátette, a Kreml szerdai döntése arról, hogy leállítja a gázszállítást Lengyelországban és Bulgáriában, azt mutatja, hogy
Európában senki sem remélhet normális gazdasági együttműködést Oroszországgal.
Szerinte Oroszország nem csupán a gázt, hanem minden kereskedelmet fegyvernek tekint, és csak arra a pillanatra vár, amikor egyik vagy másik kereskedelmi terület bevethető – írta a BBC.
Lengyelország pótlólagos európai uniós forrásokat kért az országot elárasztó több millió, Ukrajnából menekült személy elhelyezésének finanszírozásához – jelentette be Mateusz Morawiecki miniszterelnök a Bild című német bulvárlapban csütörtökön közzétett nyilatkozatában.
A miniszterelnök azt mondta, hogy Varsó sebesült ukrán katonákat is ápol, és megnyitotta „kapuit és szívét” 2,5 millió menekült előtt. Valamint hozzátette, Lengyelországnak pénzre van szüksége, hogy ezt az erőfeszítést finanszírozza, de az EU eddig egy „fillért sem fizetett” a menekültek ellátására.
A kormányfő azzal érvelt, hogy Törökországot a legutóbbi menekülthullám idején milliárdokkal támogatták. Most Lengyelország érdemel uniós segítséget – írta az MTI.
Megjelent egy újfajta csalás Kárpátalján: a szélhamosok arra hivatkozva csalnak ki pénzt az emberektől, hogy az összeget az Ukrajnán belül maradt menekülteknek szánják.
A Kárpáti Igaz Szó szerint a szélhámosok arra hivatkozna telefonálnak, hogy Kárpátalja kormányzójának nevében járnak el, majd azt kérik az emberekről, hogy egy bizonyos számlára utaljanak pénzt. Korábban azzal próbálkoztak, hogy a hadi célokra gyűjtöttek pénzt,
most viszont már azt állítják, hogy a menekültek étkeztetésére gyűjtenek adományokat.
A csalók egy újságírót is megtaláltak már, ő mondta el, hogy a hívók azt állították: ő már korábban jelezte, hogy adakozni szeretne, és alá is írt egy dokumentumot. Az újságíró viszont nem dőlt be, és azt mondta, hogy hívja a rendőröket, ha nem hagyják abba.
A brit katonai hírszerzés közölte, hogy a Boszporusz még mindig zárva minden nem török hadihajó előtt, így az oroszok továbbra sem tudják pótolni a két hete elsüllyedt Moszkva rakétacirkálót.
A britek szerint az oroszoknak így is körülbelül 20 hadihajója – köztük tengeralattjárók is – van a Fekete-tengeren, amelyekkel továbbra is ellenőrzik az ukrán felségvizeket és (rakétákkal) csapásokat tudnak végrehajtani még a szárazföldi célpontok ellen is.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 28 April 2022
— Ministry of Defence 🇬🇧 (@DefenceHQ) April 28, 2022
Find out more about the UK government's response: https://t.co/kGpbSP2o7L
🇺🇦 #StandWithUkraine 🇺🇦 pic.twitter.com/PKEHRgHGJ6
Az Egyesült Királyság védelmi minisztériuma szerint Oroszország fekete-tengeri flottája még mindig képes ukrán célpontokat támadni.
A BBC szerint Oroszország haditengerészeti ereje a Fekete-tengeren mintegy 20 hajót foglal magában, és a flotta részét képezik a tengeralattjárók is.
A Boszporusz-szoros lezárása a nem török hadihajók előtt azonban azt jelenti, hogy az orosz haditengerészet nem tudta pótolni az elsüllyedt zászlóshajóját, a Moszkva cirkálót.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 28 April 2022
— Ministry of Defence 🇬🇧 (@DefenceHQ) April 28, 2022
Find out more about the UK government's response: https://t.co/kGpbSP2o7L
🇺🇦 #StandWithUkraine 🇺🇦 pic.twitter.com/PKEHRgHGJ6
Fennáll a veszélye annak, hogy Ukrajna Oroszországgal folytatott háborújában újabb front nyílik meg – nyilatkozta Mihajlo Podoljak, Volodimir Zelenszkij ukrán elnök tanácsadója.
A moldovai határrégió egy részét, Transznisztriát oroszbarát kormányzat ellenőrzi. A héten ezen a területen megmagyarázhatatlan robbanások történtek, ezek miatt fejezte ki aggodalmát a tanácsadó – írta a CNN.
Transznisztria számára az ukrajnai konfliktusban való aktív részvétel gyakorlatilag az enklávé teljes elszigetelését és megsemmisítését jelenti
– emelte ki Podoljak.
Csütörtökön az ukrán elnökkel találkozik António Guterres, az ENSZ főtitkára Kijevben.
Guterres két nappal ezelőtt, kedden még Vlagyimir Putyinnal találkozott Moszkvában. Az ENSZ főtitkára szerint az orosz elnök „elviekben” hozzájárult ahhoz, hogy evakuálják a mariupoli Azovsztal-gyárban rekedt civileket, de ennek részleteit még ki kell dolgozni a közeljövőben.
Szerdán António Guterres már meg is érkezett Ukrajnába, ahol Volodimir Zelenszkijjel tárgyalhat majd ugyanerről. Az ENSZ-főtitkár azt ígérte: továbbra is dolgozik azon, hogy humanitárius segítség érkezzen az ukrán városokba, és hogy a civilek elmenekülhessenek minden olyan területről, ahol folyik a harc.
Az Egyesült Államokban szigorú szabványok vonatkoznak az ilyen fegyverek szállítására, ezért általában elutasítják a más országokba történő szállításukra irányuló kérelmeket.
Az ukrán védelmi minisztérium felderítő és csapásmérő pilóta nélküli légi járművek (UAV-k) MQ–1C Gray Eagle AGM–114 Hellfire rakétákkal felszerelt MQ–1C Gray Eagle típusának biztosítását kérte az Egyesült Államoktól a TASZSZ orosz hírügynökség szerint.
Egy olyan festményt festettek egy kölni ház falára, amely börtönruhában ábrázolja az orosz elnököt.
A festmény Thomas Baumgärtel német festőművész alkotása, akinek minden festményén szerepel egy banán, ez „a védjegye”. A mostani alkotásával arra utalt, hogy az oroszok szerinte háborús bűnöket követnek el Ukrajnában.
Az ukrán katonai hírszerzés szerint az oroszok hamarosan egy nagyobb sajtóbejárást szerveznek Mariupolba.
Az ukránok szerint az orosz sajtó képviselői mellett néhány, a Kreml által „megbízhatónak” tartott nyugati újságírót is a városba hívhatnak. A sajtóbejáráson az oroszok által kiképzett „szemtanúk” beszélnek arról, hogy
valójában az ukrán védők bombázták le a várost és gyilkolták meg a helyi civileket.
A Microsoft nemrég jelentést adott ki, amelyben azt írták: február 23-a és április 8-a között az orosz kormányzat legalább 37 kibertámadást indított Ukrajna ellen.
Az amerikai cég közölte, hogy a kibertámadások elhárítása végett már idén január óta szoros együttműködést folytatnak az ukrán kormányzattal. Jelentésükben azt írták, hogy az orosz hekkerek többé-kevésbé olyan célpontok ellen indítottak kibertámadást, amelyeket eközben az orosz hadsereg is támadott.
Egy hatéves kislány már körülbelül 5000 hrivnyát (körülbelül 60 ezer forintot) gyűjtött az ukrán hadseregnek azzal, hogy az utcán furulyázik.
⚡️Six-year-old girl raises Hr 5,000 ($165) for Ukrainian military by playing flute on the street.
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) April 27, 2022
Solomiia Reut from Dnipro raised half the sum needed to buy one bulletproof vest, and her mother fundraised the other half on social media.
Photo: Sicheslavska Prosvita/Facebook pic.twitter.com/Nf8bHekumh
A dnyiprói lány, Szolomija Reut ezzel összeszedte egy golyóálló mellény árának a felét, miközben az édesanyja a közösségi médián keresztül nagyjából hasonló összeget gyűjtött össze kisebb adományokból.