![](https://kep.index.hu/1/0/4541/45415/454152/45415202_3464414_6c31a37eecc27e4a94ca8ae8d79d2d42_wm.jpg)
Az ukrán és az orosz erők kedden összecsaptak Ukrajna különböző részein, miközben az oroszok szervezték a népszavazást négy régióban, melyeket Moszkva el akar csatolni.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök kijelentette, hogy a keleti Donyecki terület továbbra is országa és Oroszország legfőbb stratégiai prioritása, és a harcok több várost is érintenek, miközben az orosz csapatok dél és nyugat felé próbálnak előrenyomulni. Összecsapások voltak az északkeleti Harkiv régióban is, amely ebben a hónapban az ukrán ellentámadás középpontjában állt. Az ukrán erők pedig folytatták négy híd és a többi folyami átkelőhelyek működésképtelenné tételét, hogy megszakítsák a déli orosz erők utánpótlási útvonalait – írja a Reuters.
Az Ukrán Fegyveres Erők déli parancsnoksága kedden közölte, hogy a Herszonban végrehajtott ellentámadásuk során az ellenség 77 katonát, hat harckocsit, öt tarackot, három légvédelmi berendezést és 14 páncélozott járművet vesztett.
Azok az ukránok, akik az oroszok által támogatott népszavazásokon segítenek az ország nagy területeinek annektálásában, hazaárulás vádjával és legalább öt év börtönbüntetéssel néznek szembe – közölte az ukrán elnök tanácsadója, miközben négy régióban az utolsó napjához érkezett a szavazás.
„Vannak névsoraink azokról az emberekről, akik valamilyen módon részt vettek ebben” – mondta Mihajlo Podoljak elnöki tanácsadó. Hozzátette, több száz kollaboránsról van szó. Őket hazaárulásért vonják felelősségre, és legalább ötéves börtönbüntetésre számíthatnak – írja a Reuters.
Podoljak elmondta, hogy azokat az ukránokat, akiket arra kényszerítettek, hogy szavazzanak, nem büntetik meg. Ukrán tisztviselők szerint az oroszok szavazóurnákat vittek házról házra, és a lakosokat arra kényszerítették, hogy előttük szavazzanak.
Odesszában őrizetbe vettek egy orosz ügynököt, aki csapásmérő kamikaze drónokat irányított a régió déli részén – tájékoztatott az odesszai regionális ügyészség sajtószolgálata.
A nyomozás alapján kiderült, hogy a férfi augusztus elejétől az orosz megszállókat támogatva együttműködött az Oroszországi Föderáció Szövetségi Biztonsági Szolgálatának (FSZB) képviselőivel. Adatokat gyűjtött és továbbított az ukrán hadsereg és a területi védelmi egységek személyi állományának és katonai felszereléseinek elhelyezkedéséről, valamint az ellenőrző pontok, erődítmények és légvédelmi létesítmények pontos koordinátáiról Reni városában és Izmajil környékén.
Az ügynököt éppen akkor vették őrizetbe, amikor titkos információkat próbált meg továbbítani az oroszoknak. A megszerzett adatokat egy anonim Telegram-csatornán keresztül adta tovább a megszállóknak fotójelentés és elektronikus térképen található jelölések formájában, a megfigyelések részletes leírásával.
Az őrizetbe vétel során a drónokat irányító férfitól mobiltelefonokat, egy laptopot és két F–1-es kézigránátot foglaltak le utóbbi biztosítékaival együtt.
Szibéria nagyon jó befektetési helyszín lesz a következő három évtizedben, a háború után – ezt mondta a Business Insider szerint Ázsia egyik legnagyobb befektetési alapjának vezetője.
A portál szerint Cheah Cheng Hye, a hongkongi Value Partners Group társelnöke a Forbes Szingapúrban rendezett befektetési konferenciáján beszélt arról, hogy
A szibériai földek a következő három évtizedben a világ legnagyobb kiterjedésű és legproduktívabb termőföldjei lesznek.
„Élelmiszer-szuperhatalom lesznek” – mondta a guru, aki szerint Oroszországnak sokat segít a globális felmelegedés ebben, és ezáltal az ország azon kevés állam közé tartozik, amelyek nyertesei lehetnek a globális felmelegedésnek.
Most Oroszország nem jó hely a befektetőknek, de érdemes hosszabb távra előretekinteni
– mondta a szakember.
A Business Insider azt is megjegyezte, hogy a kínaiak már a háború kezdete előtt is komoly földvásárlásokat hajtottak végre Szibériában: 2019 novemberig legalább 865 ezer hektárnyi földet vásároltak, amely a Szibériában megművelt termőföldek 16 százalékát teszi ki.
Orosz–algériai közös hadgyakorlatot tartanak a tervek szerint Algéria területén novemberben, a marokkói határ közelében – közölte kedden Marija Zaharova, az orosz külügyminisztérium szóvivője.
Zaharova szerint a Sivatagi pajzs–2022 kódnevű szárazföldi terrorellenes hadgyakorlatot november 16–28. között tervezik megtartani a Hamakir lőtéren, az Algériával folyó katonai együttműködés jóváhagyott programjával összhangban. A szóvivő megjegyezte, hogy „mint minden katonai gyakorlat, amelyen az Oroszországi Föderáció részt vesz, ez sem irányul harmadik fél ellen”.
Az orosz fegyveres erők déli katonai körzetének sajtószolgálata szerint az eseményen az Észak-Kaukázusban állomásozó gépesített lövészalakulatok mintegy 80 katonája és ugyanennyi algériai katona vesz részt. Az első orosz–algériai taktikai hadgyakorlatot 2021 októberében tartották az észak-oszétiai Tarszkojéban, a két hadsereg mintegy 200 katonájának és 40 haditechnikai eszközének részvételével.
Az orosz déli katonai körzet idei kiképzési programjában Algéria, Egyiptom, Kazahsztán és Pakisztán fegyveres erőivel tartandó közös hadgyakorlatok szerepelnek – írta az MTI.
Oliver Carroll, az Economist külföldi tudósítója egy képet tett közzé az oroszok által megszállt Zaporizzsja ellenőrző pontjánál sorban álló autókról. Becslése szerint körülbelül száz autó állt sorba fél órán belül, és egy autóban akár hat-hét ember is összezsúfolódott.
Egy későbbi bejegyzésében a Twitteren azt írta: „Az oroszok a Z jelet festették azokra az autókra, amelyeket átengedtek. Az emberek aztán lesikálták a jelzést az autójukról, amikor megálltak az ukrán ellenőrzésű területen.”
At last checkpoint before Russia occupied Zaporizhia. Counted about 100 cars arriving within 30 min, overflowing with humanity. 5,6,7 to a car. pic.twitter.com/D14cBOZkuy
— Oliver Carroll (@olliecarroll) September 27, 2022
Oroszország mindent megtesz annak érdekében, hogy megakadályozza az atomfegyverek megjelenését Ukrajnában – jelentette ki Dimitrij Medvegyev, Oroszország Biztonsági Tanácsának helyettes vezetője kedden.
Mindent megteszünk annak érdekében, hogy megakadályozzuk a nukleáris fegyverek megjelenését a velünk ellenséges szomszédoknál. Például Ukrajnában, melyet ma közvetlenül a NATO-országok irányítanak
– írta a Telegram-csatornáján, hozzátéve: az Orosz Föderációnak joga van nukleáris fegyvereket használni, ha szükségessé válik.
Vlagyimir Putyin orosz elnök valószínűleg szeptember 30-i parlamenti beszédében jelenti be Ukrajna megszállt területeinek Oroszországhoz való csatolását – közölte a brit védelmi minisztérium a Reuters hírügynökséggel.
Az orosz katonai és politikai vezetés azért igyekszik megvalósítani ezt a szándékát, hogy ukrán állampolgárokat is bevonhasson a mozgósításba – írja az Unian hírügynökség.
„A Kreml valószínűleg bevonja a megszállt területeken élő ukrán állampolgárokat az orosz hadkötelezettségi ciklusba, kiterjesztve az ukrán állampolgárok kényszermozgását” – áll az Institute for the Study of War (ISW) nevű kutatóintézet jelentésében.
Ez a kategória pillanatnyilag nem felel meg a jelenlegi, részleges mozgósításról szóló rendeletben szereplő jogi kritériumoknak.
„Az orosz törvényeknek megfelelően az orosz állampolgárokhoz hasonlóan a 18 és 27 év közötti ukrán férfiak is megkaphatják a katonai szolgálat jogát az elcsatolt területeken” – közölték az ISW szakértői.
Korábban is mozgósítottak már ukránokat az orosz fegyveres erők soraiba: szeptember 25-én Szevasztopol kormányzója mintegy kétezer ember mozgósításáról számolt be a megszállt Krím félszigeten és Szevasztopolban. Elemzők szerint az orosz megszállók erőszakkal mozgósítják az összes megszállt területről az ukrán civileket.
Mindez összhangban van az Oroszország által bevezetett, 35 év alatti férfiakra vonatkozó korlátozásokkal, amelyek a megszállt területek elhagyását érintik. A melitopoli megszállókat arra utasították, hogy október 10-ig hozzanak létre egy legalább 3000 fős önkéntes zászlóaljat.
Roger Waters angol énekes nyílt levelet írt Vlagyimir Putyin orosz elnöknek. A zenész arra szólította fel Oroszország vezetőjét, hogy hirdessen tűzszünetet, és kössön diplomáciai egyezséget Ukrajnával.
A Pink Floyd egykori basszusgitárosa azt állítja, mióta Oroszország megtámadta Ukrajnát, megpróbálta minden kapcsolatát felhasználni arra, hogy előmozdítsa a diplomáciai egyezséget vagy a tűzszünetet a két ország között – írta az NME.
Tudom, tudom, hogy az USA és a NATO néhány hordó olajért megtámad más szuverén országokat, de ez nem jelenti azt, hogy neked is meg kell tenned, teljesen meglepett az ukrán inváziód
– írta Putyinhoz címzett levelében a zenész.
Bekérette a japán külügyminisztérium kedden Oroszország tokiói nagykövetét, Mihail Galuzint, s tiltakozását fejezte ki, amiért az orosz hatóságok kémkedés gyanújával őrizetbe vették Motoki Tacunori vlagyivosztoki japán konzult.
Sajtótájékoztatóján Macuno Hirokazu, a japán kormány főtitkára megalapozatlannak nevezte az orosz gyanút, s leszögezte, hogy Tokió bocsánatkérést vár az ügyben.
Felhívta a figyelmet arra is, hogy a kihallgatás során az orosz tisztségviselők „félelmet keltő módon” viselkedtek, s hozzátette, hogy ez a bánásmód egyebek között sérti a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezményt is.
Az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) hétfőn közölte, hogy szeptember 22-én kémkedés közben őrizetbe vette a konzult, majd az orosz külügyminisztérium 48 órán belüli távozásra szólította fel Motokit.
A konzult a tájékoztatás szerint tetten érték, miközben éppen megpróbált pénzért információt szerezni az Oroszország és egy hivatalosan meg nem nevezett ázsiai-csendes-óceáni ország közötti együttműködésről. Emellett – állítja az FSZB – a japánnak szándékában állt adatokat szerezni a Moszkva elleni nyugati szankcióknak a régió gazdasági helyzetre gyakorolt hatásáról is.
Motoki – aki várhatóan szerdán tér haza Japánba – az FSZB által megosztott videó tanúsága szerint elismerte bűnösségét – írta az MTI.
A Maxar Technologies nevű vállalat által közzétett műholdfelvételek szerint 16 kilométeres sorban álltak az orosz–grúz határon azok a járművek, amelyek el akarták hagyni az országot.
#SatelliteImagery from September 25, 2022 shows a large traffic jam of vehicles leaving #Russia and attempting to cross the border into #Georgia, at the Lars checkpoint, following Russian President Putin’s mobilization order for the war in #Ukraine. pic.twitter.com/iHUsC8hYs2
— Maxar Technologies (@Maxar) September 26, 2022
A felvételek még vasárnap készültek a Maxar szerint. Az, hogy mindez miként néz ki kicsit közelebbről, az alábbi drónfelvételeken megtekinthető.
Drone footage shows a massive line of traffic at the border between Russia and Georgia as huge numbers of Russians seek to flee the country amid fears they will be drafted to fight in the war in Ukraine. https://t.co/Q8HpdzLxWM pic.twitter.com/WYoPVtbIGu
— ABC News (@ABC) September 26, 2022
Russian-Georgian border, Verkhnyi Lars checkpoint. More than 3000 Russian vehicles are trying to leave Russia. Mobilization. Georgia - blow up the tunnel! pic.twitter.com/VFDDi2zYWX
— Paul Jawin (@PaulJawin) September 26, 2022
A Novaja Gazeta nevű független orosz lap szerint már több mint 261 ezren hagyták el az országot.
Verkhny Lars checkpoint. #Russians are leaving for #Georgia in droves to avoid mobilization
— NEXTA (@nexta_tv) September 26, 2022
After the mobilization was announced, 261,000 men left Russia, reports "Novaya Gazeta. Europe", citing a source in the presidential administration. pic.twitter.com/7jRwoU7cmA
Russian-Georgian border, Verkhnyi Lars checkpoint. More than 3000 Russian vehicles are trying to leave Russia. Mobilization. Georgia - blow up the tunnel! pic.twitter.com/VFDDi2zYWX
— Paul Jawin (@PaulJawin) September 26, 2022
Három aktivistát vettek őrizetbe moszkvai lakásukon szeptember 26-án. A Novaja Gazeta beszámolója szerint két embert bilincsben, egyet pedig bilincs nélkül vittek ki a lakásukból az orosz hatóságok.
Az ügyvédjüknek egyelőre nincs információjuk arról, milyen büntetőügyben hajtották végre az intézkedést.
Az aktivisták szeptember 25-én Moszkvában, Vlagyimir Majakovszkij költő emlékhelyénél tartottak felolvasást. Az akció a mobilizációellenesség jegyében zajlott.
A Kreml is megerősítette, hogy hibákat követtek el a Vlagyimir Putyin orosz elnök által elrendelt részleges mozgósítás során. A többi között semmilyen katonai tapasztalattal nem rendelkező, túl idős vagy épp mozgáskorlátozott oroszokat is behívtak a hadseregbe – írja a BBC.
Vannak olyan esetek, amelyek megsértették a rendeletet, de minden egyes hibát hiánytalanul kijavítunk
– közölte az orosz elnök szóvivője, Dmitrij Peszkov.
Vlagyimir Putyin mozgósítással kapcsolatos bejelentése után Szergej Sojgu védelmi miniszter elmondta: 300 ezer tartalékos katonát hívnak be, de egyes orosz hírforrások szerint ez a szám akár egymillióra is nőhet, ugyanis titkosították a rendelet azon passzusát, amely a mozgósítandók számát jelöli meg.
Kedden ér véget az Oroszországhoz való csatlakozásról tartott népszavazás a donyecki, herszoni, luhanszki és zaporizzsjai régió elfoglalt területein.
A szavazás – amely szeptember 23-án kezdődött – részvételi aránya minden területen meghaladta az 50 százalékot – írtja a TASZSZ orosz állami hírügynökség. A hétfő esti előzetes adatok szerint
Bekérette a japán külügyminisztérium kedden Oroszország tokiói nagykövetét, Mihail Galuzint, és tiltakozását fejezte ki, amiért az orosz hatóságok kémkedés gyanújával őrizetbe vették Motoki Tacunori vlagyivosztoki japán konzult.
Macuno Hirokazu, a japán kormány főtitkára megalapozatlannak nevezte az orosz gyanút, s leszögezte, hogy Tokió bocsánatkérést vár az ügyben. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a kihallgatás során az orosz tisztségviselők „félelmet keltő módon” viselkedtek, s hozzátette, hogy ez a bánásmód egyebek között sérti a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezményt is – írja az MTI.
Az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) hétfőn közölte, hogy szeptember 22-én kémkedés közben őrizetbe vette a konzult, majd az orosz külügyminisztérium 48 órán belüli távozásra szólította fel Motokit. A konzult a tájékoztatás szerint tetten érték, miközben éppen megpróbált pénzért információt szerezni az Oroszország és egy hivatalosan meg nem nevezett ázsiai-csendes-óceáni ország közötti együttműködésről. Emellett Japánnak szándékában állt adatokat szerezni a Moszkva elleni nyugati szankcióknak a régió gazdasági helyzetre gyakorolt hatásáról is. Motoki – aki várhatóan szerdán tér haza Japánba – az FSZB szerint elismerte bűnösségét.
Az orosz hatóságok szerda hajnalban lezárhatják az ország határait – értesült az orosz elnöki hivatalhoz közel álló forrásokból a Meduza nevű független orosz portál.
Azt írták: a hatóságok még megvárják, hogy kedden este véget érjenek a „népszavazások” az ukrajnai megszállt területeken, és azt követően fogják elrendelni a határzárat, amely kedd éjfél után lép életbe. A portál egyik forrása azt is hozzátette, hogy
ezt követően csak egy külön engedéllyel hagyhatják majd el az országot a hadköteles korú férfiak.
A Kreml hétfőn még azt közölte az orosz sajtóval, hogy nem döntöttek a határzárról.
Az orosz hatóságok a múlt héten rendeltek el részleges mozgósítást az országban. A kormányzat azt közölte, hogy egyelőre csak 300 ezer embert akarnak behívni, de a független orosz sajtó szerint valójában 1 millió–1,2 millió körül lehet azok száma, akiket a frontra vihetnek.
Az ukrán és az orosz erők kedden összecsaptak Ukrajna különböző részein, miközben az oroszok szervezték a népszavazást négy régióban, melyeket Moszkva el akar csatolni.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök kijelentette, hogy a keleti Donyecki terület továbbra is országa és Oroszország legfőbb stratégiai prioritása, és a harcok több várost is érintenek, miközben az orosz csapatok dél és nyugat felé próbálnak előrenyomulni. Összecsapások voltak az északkeleti Harkiv régióban is, amely ebben a hónapban az ukrán ellentámadás középpontjában állt. Az ukrán erők pedig folytatták négy híd és a többi folyami átkelőhelyek működésképtelenné tételét, hogy megszakítsák a déli orosz erők utánpótlási útvonalait – írja a Reuters.
Az Ukrán Fegyveres Erők déli parancsnoksága kedden közölte, hogy a Herszonban végrehajtott ellentámadásuk során az ellenség 77 katonát, hat harckocsit, öt tarackot, három légvédelmi berendezést és 14 páncélozott járművet vesztett.
A moszkvai bíróság honlapját hekkertámadás érte, amely miatt az részben leállt. Erről az intézmény oldalán számoltak be – írja a TASZSZ orosz hírügynökség.
A moszkvai bíróság weboldalát ért támadás miatt több menüpontot is frissítenünk kell, a kellemetlenségekért elnézést kérünk
– áll a közleményükben.
Magyarország területére szeptember 26-án az ukrán–magyar határszakaszon 4896 fő lépett be. A román–magyar határszakaszon belépők közül 4322 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett – számolt be a rendőrség.
Hozzátették: a beléptetettek közül a rendőrség 161 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, amely 30 napig érvényes. Ezen időtartamon belül kell felkeresniük az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság tartózkodási helyük szerint illetékes hivatalát a végleges okmányok beszerzése érdekében.
Az ukrajnai háború elől szeptember 26-án 56 ember, köztük 15 gyermek érkezett Budapestre vonattal – számolt be a rendőrség.
Hozzátették: a Budapesti Rendőr-főkapitányság a Készenléti Rendőrséggel segíti az Ukrajnából vonattal érkező menekülteket. A feladatokban támogatást nyújt a Budapesti Polgárőr Szövetség is.
Eltűnt a VKontakte nevű orosz közösségi oldal az iOS Apple Store-ból hétfő este – számolt be a TASZSZ orosz állami hírügynökség.
Ám nem csak a közösségi oldal hiányzik a felületről. Nem érhető el a hozzá köthető VK Music nevű alkalmazás sem.
Hozzátették: a Google Play alkalmazásboltjában azonban mindegyik elérhető maradt.
Köszöntjük olvasóinkat!
Indul az Index keddi élő hírfolyama az orosz–ukrán háború eseményeiről. Hétfői percről percre cikkünk ide kattintva érhető el.
Tartsanak velünk ma is!