![](https://kep.index.hu/1/0/5422/54225/542252/54225257_4005271_6e29cb0e7eb5ae487870c7c45918dbfa_wm.jpg)
Az Országos Rendőr-főkapitányság közleménye szerint Magyarország területére január 3-án az ukrán–magyar határszakaszon 6010 fő lépett be. A román–magyar határszakaszon belépők közül 9713 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett.
A beléptetettek közül a rendőrség 75 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, ami 30 napig érvényes.
Kedves olvasóink!
Véget ért az Index csütörtöki élő hírfolyama az orosz–ukrán háború eseményeiről. A nap legfontosabb történései a következők voltak:
Köszönjük egész napos figyelmüket, tartsanak velünk pénteken is. Jó pihenést kívánunk!
Meghalt egy ember a dél-ukrajnai Herszon megyét ért orosz támadásokban csütörtökön – írja a Kyiv Independent.
A lap szerint további három ember súlyosan megsebesült. A hatóságok beszámolója alapján Oroszország aknavetőkkel és kamikazedrónokkal csapott le Novoberiszlavra.
Az ukrán fegyveres erők 2022 őszén felszabadították Herszont és néhány környező települést is. Az orosz haderő a Dnyipro folyó keleti partjára települt át, ahonnan rendszeresen indítanak támadásokat, amelyek sűrűn követelnek civil áldozatokat is.
Ihor Klimenko ukrán belügyminiszter egy csütörtöki rádiós interjúban közölte, hogy a rendőrség 9000 alkalommal indított eljárást amiatt, hogy sorköteles személyek elkerülték a katonai szolgálatot.
A tárcavezető szerint 2600 esetben már a bírósági eljárás is kezdetét vette. Az érintetteket akár ötéves börtönbüntetéssel is sújthatják.
A BBC tavaly novemberben úgy értesült, hogy a becslések szerint legalább 20 ezer ukrán férfi elmenekült hazájából, hogy elkerüljék a katonai szolgálatot. Az ukrán kormányzat az utóbbi hetekben több lépést is tett a sorozás további szigorítása érdekében.
Provokációnak nevezte az ukrán külügyi szóvivő csütörtökön az olaszországi Modena városában tervezett kiállítást és konferenciát, amellyel a szervezők azt kívánják bemutatni a közönségnek, hogy a Donyeck megyei Mariupolban milyen „gyors újjáépítés” zajlik, miután az orosz hadsereg elfoglalta a várost.
A rendezvényt egy Olaszországban működő orosz kulturális egyesület szervezi, a megnyitót január 20-ra hirdették meg. Az orosz erők 2022 tavaszán hosszú ideig ostromolták, és ezalatt gyakorlatilag a földdel tették egyenlővé a stratégiai jelentőségű kikötővárost, mire májusban végül be tudták venni.
„Provokáció a modenai kiállítás az orosz megszállás alatt álló Mariupol állítólagos mostani fénykoráról” – szögezte le Oleh Nyikolenko külügyi szóvivő a Jevpropejszka Pravda ukrán hírportálnak adott nyilatkozatában. Hozzátette, Olaszország határozottan támogatja Ukrajna szuverenitását és területi integritását.
Ukrajna olaszországi nagykövetsége csütörtökön arra kérte Modena városát, hogy vonja vissza a rendezvény helyszínéül szolgáló terem használatára kiadott engedélyt. Modena polgármestere válaszában leszögezte, hogy városa nem támogatja a rendezvényt, de az orosz egyesület nem sértette meg a jogszabályokat, és a szervezők kötelezettséget vállaltak az alkotmányos értékek tiszteletben tartására.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök az X-en mondott köszönetet Ukrajna partnereinek az országának felajánlott új segélycsomagokért.
„Diplomáciai és kommunikációs csapatunk, valamint minden ukrán képviselő világszerte elkötelezett, hogy partnereink segítségét kérje a további légvédelmi rendszerek és lőszerek biztosításához. Ez a prioritásunk” – mondta Zelenszkij.
„A másik kiemelt fontosságú feladat az új katonai segélycsomagok biztosítása harcosainknak, amelyek tüzérségi, főként 155-ös kaliberű lövedékeket, új drónokat és más alapvető fontosságú eszközöket tartalmaznak. Hálás vagyok minden partnerünknek, akik már most összeállítják az új segélycsomagokat” – mondta az ukrán elnök.
Our sky guardians are working tirelessly to protect our country.
— Volodymyr Zelenskyy / Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) January 4, 2024
Our entire diplomatic team, everyone in charge of communicating with partners, and all Ukrainian representatives around the world are fully committed to ensuring the delivery of additional air defense systems and… pic.twitter.com/hOrTf5icdD
Jens Stoltenberg NATO főtitkár Ukrajna kérésére hívott össze egy rendkívüli, nagyköveti szintű értekezletet jövő hét szerdára. Erről itt számoltunk be.
„A megszállt területeken bebörtönzött 17 ukrán újságíró, többségük krími, felkerült az üldözött újságírók nemzetközi listájára, akiknek szabadon bocsátását követeli az Európai Újságírók Szövetsége (EJ)” – írta Ukrajna volt főügyész-helyettese az X-en.
Gyunduz Mamedov hozzátette, „a megszállt területeken az újságírók elleni bűncselekmények szisztematikusnak tűnnek”.
The 17 🇺🇦 journalists imprisoned in the occupied territories, most of them from Crimea, have been added to the international list of persecuted journalists whose release is demanded by the European Federation of Journalists @EFJEUROPE. Crimes against journalists in the occupied… pic.twitter.com/VUk0fIR1st
— Гюндуз Мамедов/Gyunduz Mamedov (@MamedovGyunduz) January 4, 2024
Belgium március és szeptember között két darab kétüléses F–16-os vadászgépet és mintegy ötven légvédelmi szakembert küld Dániába, hogy részt vegyenek az ukrán pilóták, repülőgép-technikusok és bevetéstervezők kiképzésében – adta hírül az MTI a belga védelmi minisztérium közleményét.
Belgium 2025-től tervez F–16-os vadászgépeket szállítani Ukrajnának
– nyilatkozott októberben Ludivine Dedonder belga szövetségi védelmi miniszter.
A misszió az úgynevezett „F–16-os koalíció” része, amely 13 országot – köztük Belgiumot – tömörít Dánia, Hollandia és az Egyesült Államok vezetésével azzal a céllal, hogy elősegítse Ukrajnának létrehozni a vadászgépeken alapuló jövőbeli légierejét.
Az ukrán pilótákat Romániában, Dániában, az Egyesült Államokban, továbbá az Egyesült Királyságban fogják kiképezni.
A miniszter hozzátette, azért kell ezzel 2025-ig várni, hogy Belgium akkorra már rendelkezzen fejlettebb, F–35-ös gépekkel, amelyekre az ország védelméhez szüksége van.
Aljakszandr Lukasenka belorusz elnök csütörtökön aláírt egy törvényt, amelynek értelmében ő és családja az elnöksége után is széles körű állami védelmet, sérthetetlenséget kap.
Az Ukrajinszka Pravda szerint mindez egy törvénymódosításba foglalták bele. A változtatások értelmében a mindenkori elnök az elnöki ciklusa után automatikusan betölthet bizonyos közfunkciókat (többek közt pl. a törvényhozás felsőházában). Továbbá élete végéig védelmet kap az államtól, valamint egy olyan jogi sérthetetlenséget is élvezhet,
amelynek értelmében nem lehet őrizetbe venni, bíróság elé állítani vagy elítélni őt semmilyen cselekedetért, amely az elnökségéhez köthető.
Ez a sérthetetlenség ráadásul kiterjed az elnök egész családjára, továbbá mindenféle ingatlan és ingó vagyonukra (pl. személyes dokumentumaikra) is. Tehát azokat sem lehet lefoglalni semmilyen esetben, még akkor sem, ha fel is merül bármilyen bűncselekmény gyanúja velük szemben.
Ezen kívül az exelnökök egyhavi járadékra is jogosultak lesznek, amely megfelel az aktuális elnök havi fizetésének. Távozásuk után egy saját rezidenciát is kapnak az államtól, valamint egészségügyi, közlekedési szempontból is számos szolgáltatást élvezhetnek egykori államfőként.
Az ukrán katonai hírszerzés (HUR) egy videót tett közzé arról az orosz vadászbombázóról, amely Cseljabinszkben, a Shagol repülőtéren égett le.
A bejegyzésben azt írták: a gép a 21. orosz vegyes légi hadosztály repülős ezredéhez tartozott, de az továbbra sem egyértelmű, hogy mi okozta a tüzet.
A Krím félszigeten, Szevasztopolban csütörtök délután légiriadót rendeltek el a helyi orosz hatóságok. A közösségi médiában megjelent felvételek alapján egy ukrán rakétatámadás történhetett.
A helyi lakosok szerint több rakéta is érkezett, és ezek közül legalább az egyik be is csapódott, amit sűrű fekete füst jelzett.
Apparent missile attack against Sevastopol, Special Military Operation Zone, just now. Russian sources mention several missiles. pic.twitter.com/x9ldMhIaoF
— WarTranslated (Dmitri) (@wartranslated) January 4, 2024
Egy másik, helyszíni felvételen szintén hallható egy robbanás.
Interesting sounds in Sevastopol 😏 pic.twitter.com/KNZHqc2l8S
— The Ukrainian Review (@UkrReview) January 4, 2024
Az Ukrajinszka Pravda szerint a helyiek arról is írtak, hogy a városban egy katonai egységet, egész pontosan egy kommunikációs központot találhattak el. Hozzátették, hogy Szevasztopolon kívül egy másik települést, Jevpatoriját is érintette a támadás.
Ezzel párhuzamosan az orosz védelmi minisztérium késő délután azt közölte, hogy megakadályoztak egy ukrán „terrorista támadást” a Krím félszigeten, és tíz rakétát lelőttek (arról nem írtak, hogy ezek valamelyike becsapódott volna egy katonai célpontba).
Az orosz védelmi minisztérium közölte, hogy erői meghiúsítottak egy ukrán támadást a krími orosz létesítmények ellen, és tíz ukrán rakétát semmisítettek meg a félsziget felett – írta a The Guardian.
A Reuters jelentése szerint Ukrajna sorozatos támadásokat intézett Krím és a félszigetet Oroszországgal összekötő híd ellen.
Halina Fedisint, aki szerdán tért vissza az orosz hadifogságból, eljegyezték.
Ez a szerelem olyan kihívásokat élt túl, amelyek a legerősebbeket is megtörhették volna, de rajtunk nem fogott ki. Együtt vészeltük át a Mariupolért folytatott harcokat, túléltük a fogság megpróbáltatásait és a hosszú különválást, de a szívünk egy pillanatra sem szűnt meg együtt dobogni
– fogalmazott a nő párja.
Halyna Fedyshyn, who returned from Russian captivity yesterday, is engaged! Her Warrior love proposed today.
— Anton Gerashchenko (@Gerashchenko_en) January 4, 2024
"This love has survived challenges that could have broken the strongest ones, but it didn't let you break. They went through fighting for Mariupol together, survived the… https://t.co/Nn9nxTH7Te pic.twitter.com/g4np1gfeQd
Egy ember meghalt, egy pedig megsebesült a Donyecki területen fekvő Katerinyivkát ért orosz csapások következtében – közölte az Ukrajinszka Pravda Vadym Filashkin, a Donyecki Regionális Katonai Adminisztráció vezetőjének Telegramon közzétett beszámolója alapján.
Közléséből kiderül, hogy január 4-én reggel az oroszok csapást mértek Marinka, Avgyijivka és Kurakhove településekre, megrongálva a civilek otthonait.
A katonai vezető megjegyezte, hogy aki továbbra is a frontvonalban lévő településeken marad, az az ellenség újabb célpontjává válik.
Ha „valami rosszul sül el” Ukrajnában, a NATO háborút indíthat Oroszország ellen a következő néhány évben – idézi Hamish de Bretton-Gordon nyugalmazott brit ezredest, vegyifegyver-szakértőt a TASZSZ orosz állami hírügynökség.
A katonai szakértő elismerte, lehetséges, hogy a NATO-csapatokat Ukrajnába kell vezényelni. Véleményét a TalkTV tévécsatornának adott interjúban fejtette ki. De Bretton-Gordon úgy látja, ha „valami rosszul sül el” Ukrajnában, a NATO „a következő néhány évben háborúba keveredhet Oroszországgal”. Szerinte a Nyugat már mindent megtett azon kívül, hogy a csapatait az országba küldte volna.
Lehetséges, hogy a NATO-tagországoknak, és más országoknak – így például Ausztráliának is – át kell gondolniuk az álláspontjukat
– mondta a katonatiszt.
Oroszország azt tervezi, hogy rövid hatótávolságú ballisztikus rakétákat vásárol Irántól, ami növelné Moszkva képességét az ukrán infrastruktúra támadására – írja a The Guardian a The Wall Street Journal amerikai forrásaira hivatkozva.
Tavaly a Fehér Ház azt közölte, hogy egyre több jelet lát arra vonatkozóan, miszerint Oroszország és Irán védelmi partnerséget alakít ki, amely segít Moszkvának meghosszabbítani az ukrajnai háborúját, és fenyegetést jelent Irán szomszédaira – idézi a Reuterst a lap.
Az orosz külügyminiszter szerint Zelenszkij „rezsimje” nem fog békét kötni – ezt az Egyesült Királyság orosz nagykövetségének közösségi oldalával közölte az X-en.
A politikus azt írta, hogy megállapították, „Zelenszkij rezsimje nem hajlik a békekötésre”. Szerinte háborúban gondolkodnak, és erősen agresszív a retorikájuk.
Szó sincs a háború befejezéséről
– írta.
FM Sergey #Lavrov:
— Russian Embassy, UK (@RussianEmbassy) January 4, 2024
We have to state that the regime of #Zelensky is not inclined to make peace.
Its representatives think in terms of war and resort to highly aggressive rhetoric.
There is no talk of ending hostilities.
Find out more: https://t.co/woYLAU2uFT pic.twitter.com/mJHI9LsbAE
Azok a külföldiek, akik a „különleges katonai művelet” alatt szerződést kötöttek az Orosz Fegyveres Erőkkel, kérelmezhetik az orosz állampolgárságot.
Vlagyimir Putyin orosz elnök erre vonatkozó rendeletét a hivatalos jogi információs portálon tették közzé – írja a TASZSZ.
A dokumentumból következik, hogy az orosz hadseregnél egészségügyi okokból, a korhatár elérésekor, a szerződés lejártakor, valamint a hadiállapot megszűnésével összefüggésben a katonai szolgálatból elbocsátott külföldiek is kérvényezhetik majd az orosz állampolgárságot.
A külföldi állampolgárok fenti kategóriáinak rokonai szintén jogosultak lesznek az orosz állampolgárságra.
Az orosz csapatok csaknem megkétszerezték a csapásaik számát a délkelet-ukrajnai Tavrija irányában – írja az RBC Ukraina a Tavria a Régió Védelmi Erőinek beszámolója alapján.
Olekszandr Tarnavszkij parancsnok azt közölte, hogy az oroszok légicsapásai csaknem megduplázódtak az elmúlt időszakban: 25 légi-, 1 rakétacsapást, 47 harci összecsapást hajtottak végre, valamint 875 tüzérségi lövedéket lőttek ki.
Továbbra is fennáll a veszélye annak, hogy az orosz hadsereg rakétákkal és pilóta nélküli légi járművekkel támadja a katonai és polgári infrastruktúrát.
Ennek ellenére katonáink szilárdan tartják a védelmet, jelentős veszteségeket okozva a betolakodóknak
– írta a parancsnok a védelmi erők közösségi oldalán.
Orosz provokáció lehetett a robotrepülőgép múlt pénteki behatolása Lengyelország légterébe – jelentette ki Jacek Siewiera, a lengyel államfői hivatal kötelékében működő Nemzetbiztonsági Iroda (BBN) főnöke a TVN 24 kereskedelmi hírtelevíziónak nyilatkozva.
Nehezen feltételezhető, hogy a lengyel határtól 40 kilométeres távolságban történt behatolás véletlenszerű lett volna, hiszen az ilyen röppálya nagyon jelentős mértékben sérti a légteret
– nyilatkozott Siewiera a múlt héten Ukrajna felől a lengyel légtérbe berepült légi eszközről, amelyet a NATO utólag orosz robotrepülőgépként azonosított.
Úgy fogalmazott, hogy nem zárhatja ki, és a szövetségesek sem zárják ki a szándékosság lehetőségét. Megemlítette az év végén megzavart stratégiai jelentőségű térségekben észlelt GPS-rendszerek megzavarását is.
Siewiera arról is beszélt, miszerint Moszkva a közeledő oroszországi elnökválasztás és a belorusz helyhatósági és parlamenti választások miatt jelképes győzelmekre fog törekedni, és ehhez a kevésbé korszerű berendezések alkatrészeiből előállított rakétákat is felhasználhatják.
„Ez óriási fenyegetést jelent számunkra, akkor is, ha nem provokációkra szánják őket, hiszen ezek a rendszerek pontatlanok lesznek” – idézte az MTI a vezetőt.
Legalább tavaly május óta tartózkodhattak orosz hackerek a Kyivstar ukrán távközlési szolgáltató rendszerében egy nagyszabású kibertámadás végrehajtása érdekében, az eset figyelmeztetésül kell hogy szolgáljon a Nyugat számára – idézi Ukrajna kiberbiztonsági vezetőjét a The Guardian.
A csaknem két évvel ezelőtti teljes körű orosz invázió óta ez az egyik legdrámaibb feltörésnek számító eset: a 24,3 millió ügyféllel (ez Ukrajna háború előtti lakosságának nagyjából a fele) rendelkező szolgáltatónak a támadás miatt ideiglenesen leálltak a szolgáltatásai, és az akcióban még a kijevi légiriadó-rendszert is meghekkelték.
Illia Vitiuk, az Ukrán Biztonsági Szolgálat (SZBU) kiberbiztonsági osztályának vezetője egy interjúban exkluzív részleteket közölt a feltörésről, amely szerinte „katasztrofális” pusztítást okozott, és pszichológiai csapást mért az országra.
Ez a támadás fontos üzenet, nagy figyelmeztetés, nem csupán Ukrajnának, hanem az egész nyugati világnak. Meg kell értenünk, hogy valójában senki sem érinthetetlen
– mondta Vitiuk.
Megjegyezte, hogy a Kyivstar egy gazdag magáncég, amely sokat fektetett a kiberbiztonságba, de a támadás „majdnem mindent” megsemmisített, több ezer virtuális szervert és PC-t is. Az SZBU szerint a hackerek képesek lettek volna személyes adatokat lopni, bemérni és lehallgatni a telefonokat, elolvasni az SMS-üzeneteket, és hozzáférni a Telegram-fiókokhoz. A Kyivstar szóvivője elmondta, hogy a vállalat szorosan együttműködik az SZBU-val a támadás kivizsgálása érdekében, és minden szükséges lépést megtesz a jövőbeni kockázatok kiküszöbölésére. Hozzátették: „semmilyen személyes és előfizetői adatot nem tudtak kiszivárogtatni a támadók”.
Vitiuk szerint a hackertámadásnak a történtek súlyossága ellenére nincs különösebb hatása Ukrajna hadseregére.
Lettországból kitoloncolás fenyeget 1167 orosz állampolgárt, akik nem teljesítették a bevándorlási törvény módosításainak követelményeit, és nem kértek tartózkodási engedélyt – írja a RIA Novosztyi a Lett Állampolgársági és Migrációs Hivatalra (LCCB) hivatkozva.
2023 decemberében még arról szóltak a hírek, hogy 1213 orosz állampolgárt toloncolhatnak ki, de később kiderült, hogy 46 személy már elhagyta az országot.
A lap szerint a kitoloncolandó személyek között egyformán vannak férfiak és nők, valamint 789 hatvan év feletti orosz.
Az ukrajnai háború kezdete óta 515 gyermek halt meg az Orosz Föderáció fegyveres agressziója következtében – írja az Interfax a fiatalkorúak ügyészeinek hivatalos tájékoztatása alapján.
Az elhalálozott kiskorúakon kívül több mint 1697 gyermek sérült meg Ukrajnában a fegyveres konfliktus kirobbanása óta, valamint több mint 1182-en sérültek meg összesen, akiknek a sebesüléseik különböző súlyosságúak.
A gyermekeket a háború leginkább Donyeck, Harkiv, Herson, Kijev, Dnyipropetrovszk, Zaporizzsja, Mikolajiv, Csernyihiv és Luhanszk területein sújtotta.
Január 3-án egy 15 éves lány megsérült a Mikolajiv régióbeli Sznyigurivka városában ellenséges rakétatűz következtében, ugyanezen a napon egy 16 éves fiú is megsérült az orosz hadsereg tüzérségi támadásaiban a donyecki régióban található Hirnik városában.
Az ukrán hatóságoknak nincs tartalék tervük arra az esetre, ha a nyugati országok leállítanák a segélyeket és a fegyverszállításokat. Kijev arra számít, hogy a nyugati szövetségesek továbbra is segítik őket – mondta Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter a CNN-nek.
Nincs B tervünk, bízunk az A-ban. Ukrajna mindig azokkal az erőforrásokkal harcol, amelyek rendelkezésre állnak
– fogalmazott Kuleba.
Január 4-én éjjel az oroszországi Cseljabinszkben, a Shagol repülőtéren leégett egy Szu–34-es vadászbombázó – írja az Ukrajinszka Pravda.
Hogy pontosan mi okozta a tüzet, azt az ukrán portál nem említi meg.
Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter felszólította a Nyugatot, hogy gyorsítsa fel a döntéshozatalt a Kijevet segítő orosz agresszió elleni védekezésben – közölte az Jevropejszka Pravda a miniszter CNN-nek adott interjúja alapján.
Kuleba elmondása szerint az általa korábban megnevezett orosz agresszió elleni öt lépés, amelyet a Nyugattól vár, segítene Ukrajnának legyőzni Oroszországot.
A hidegháború idején a koalíció, amely legyőzte a Szovjetuniót és szövetségeseit, minden jel szerint sokkal gyengébb volt, mint az, amely most Ukrajnának segít legyőzni az orosz agressziót
– emlékeztetett a külügyminiszter, kiemelve, hogy Ukrajna és szövetségesei együttes GDP-je ma 21-szer magasabb, mint Oroszországé, ráadásul Oroszországnak nagyon kevés szövetségese van.
Kuleba úgy véli, Ukrajna nem ülhet ölbe tett kézzel, és szemlélheti a végtelen vitákat Kijev támogatásáról.
Arra kérünk mindenkit, hogy gyorsítsa fel a függőben lévő döntések elfogadását, mivel a Nyugat bebizonyította, hogy képes megvédeni a demokráciát
– hangsúlyozta Kuleba.
Az amerikai kongresszus nem hagyta jóvá a 2023 végéig Ukrajnának szánt további finanszírozást, ezért a Fehér Ház egyelőre nem tud további katonai segélycsomagokat bejelenteni. Az Európai Unió is tárgyalja egy négyéves, 50 milliárd eurós alap jóváhagyását Kijev támogatására.
Kuleba korábban öt lépésben foglalta össze a Nyugat orosz agresszió elleni szükséges lépéseit: gyorsítsa fel a további légvédelmi rendszerek és lőszerek Ukrajnának történő biztosítását, biztosítsanak minden típusú harci drónt Ukrajnának, biztosítsanak Ukrajnának 300 kilométer feletti nagy hatótávolságú rakétákat, hagyja jóvá a befagyasztott orosz vagyon felhasználását Ukrajna megsegítésére, szigeteljék el az orosz diplomatákat a saját fővárosaikban és a nemzetközi szervezetekben.
Vlagyimir Putyin orosz elnök aláírta a 2024–2025-ös orosz–kínai kulturális rendezvény megszervezéséről szóló rendeletet. A dokumentumot a hivatalos jogi információs portálon mutatták be – írta meg az Aif orosz hírportál.
„Az orosz–kínai kapcsolatok továbbfejlesztése és a kétoldalú kapcsolatok bővítése érdekében 2024–2025-ben megrendezzük az Oroszország–Kína Kulturális Évek nevű rendezvényt” – áll a dokumentumban.
A rendeletben Putyin felszólítja az orosz kormányt, hogy hagyja jóvá a rendezvény előkészítéséért és lebonyolításáért felelős szervezőbizottság összetételét, és biztosítsa számukra a szükséges támogatást.
Alexander Guszev orosz regionális kormányzó kilenc épület újjáépítését rendelte el abban az orosz faluban, amelyet Oroszország egyik harci repülőgépe véletlenül lebombázott – írta a The Guardian.
Guszev elmondta, hogy a házakat a lehető leghamarabb újjáépítik, valamint a megrongálódott iskolát és művészeti központot is.
„Egyetlen lakos sem marad segítség nélkül, mindenkit támogatunk, amennyire csak lehet” – mondta Guszev. A kormányzó szerint a bombázásban senki sem halt meg, azonban négy ember könnyebben megsérült.
A történtek előzménye, hogy kedd reggel az orosz légierő egyik repülőgépe véletlenül az orosz területen található Petropavlovka falut kezdte bombázni és legalább hat magántulajdonban lévő épületben okozott károkat.
Petro Porosenko, a hazaárulással és terrorista szervezetek támogatásával vádolt volt ukrán elnök az MSNBC amerikai tévécsatorna adásában szólította fel az Egyesült Államok Kongresszusát, hogy gyorsítsa fel a döntést az Ukrajnának nyújtott pénzügyi és katonai támogatásról – közölte az Interfax.
Az elnök az elmúlt napok rakétatámadásainak szörnyű következményeiről beszélt az amerikaiaknak.
Míg az egész világ ünnepli a karácsonyt és az újévet, mi, ukránok, bunkerekben töltjük ezeket a napokat. Ez katasztrófa, mert csak Kijevben 31 civil áldozat van
– mondta Porosenko.
A volt elnök szerint ez egy ébresztő minden nyugati ország számára a határozott cselekedetre.
Össze kell hívnunk a Biztonsági Tanácsot, össze kell hívnunk az Európai Unió Külügyi Tanácsát, össze kell hívnunk a NATO Tanácsát. Meg kell mutatnunk Oroszországnak, hogy soha nem fogadunk el ilyesmit, és van egy forgatókönyvünk arra, hogyan reagáljunk a katasztrofális támadásokra
– nyilatkozta, majd megköszönte az eddigi segítséget és elmondta, hogy Ukrajna az egész világ demokráciájáért és szabadságáért is harcol.
Az Egyesült Államok azt tervezi, hogy helyreállítja a Tinian-szigeten található északi repülőteret, ahonnan a II. világháborúban az Egyesült Államok atombombázást hajtott végre Japán ellen – írja a Strana. Ezt Kenneth Wilsbach tábornok, az amerikai csendes-óceáni légierő parancsnoka jelentette ki a Nikkei Asia című lapnak adott interjújában.
Azt nem részletezte, hogy a repülőtér mikortól lesz működőképes, de megjegyezte, hogy a területet benőtte a gaz, amit az amerikai hadsereg még nyár előtt rendbe kíván tenni.
Az amerikai Csendes-óceáni Légierő megerősítette Wilsbach megjegyzéseit a CNN-nek, de jelezte, hogy nincs hivatalos közlemény az ügyben.
A Mariana-szigetek szigetcsoportjához tartozó Tinian mintegy 6000 kilométerre nyugatra fekszik Hawaiitól. Szomszédságában van Guam szigetével, amely a térség egyik legfontosabb amerikai légierőbázisának ad otthont, valamint Saipan szigetével.
Mindhárom szigeten B–29-es bombázók állomásoztak, amelyeket 1944-ben foglaltak el Japántól, és japán területek támadására használtak, a második világháború egyik legnagyobb légitámaszpontját építették ki itt. Innen indították a Hirosimára és Nagaszakira ledobott atombombát is. Washington a háború után azonnal felhagyott a szigeten lévő repülőtér használatával, az amerikai légierő utolsó egységei 1946-ban távoztak.