![](https://kep.index.hu/1/0/2795/27953/279533/27953389_2144265_81195cf676b8d56c4b52ad62c52442b4_wm.jpg)
Állást keresek.
Ezt válaszolta nemes egyszerűséggel Jávor Benedek a kérdésünkre, mi következik most. A Párbeszéd európai parlamenti (EP-) képviselője a negyedikként, gyakorlatilag a harmadikként szerepelt az MSZP-P közös listán, ám a kiszivárgott eredmények, az exit pollok alapján gyakorlatilag esélye sincs arra, hogy újrázzon az EP-ben, és a szocialisták Villányi úti eredményváróján nem is rejtette véka alá ezt.
Jávor az Indexnek azt mondja, sajnálja, hogy nem folytathatja a munkát, de erre már a pártszövetség listaállításakor számítani lehetett. Sőt, politikusként mindig fel kell készülni a negatív forgatókönyvekre is, mondta. Azt, hogy nem volt egy szélesebb ellenzéki együttműködés az EP-választáson részben a saját, részben a teljes ellenzék kudarcának értékelte, mert szerinte már önmagában az, hogy nem tudták megakadályozni a Fidesz mandátumnövekedését, már vereség.
Vannak, akik több pozíciót szereztek, így a Fidesz is, de hogy ez az ország helyzetét mennyire viszi előre, az kérdéses.
Jávor szerint az sajnálatos, hogy Magyarországnak valóban nem lesz zöldpárti képviselője, miközben a zöldpártok Európa-szerte megerősödtek, és az éghajlatváltozás és környezetvédelem témája komoly jelentőséggel bír majd a következő uniós ciklusban. Éppen ezért csak bízik benne, hogy lesz olyan uniós képviselő, aki képes lesz hatékonyan és felkészülten képviselni a klímaváltozás okozta károk ügyében szükséges intézkedéseket érintő döntéshozatal során hatékonyan és felelősségteljesen képviselni az Unióban.
Rájuk marad ez a feladat, mondta Jávor az általa eddig vitt, például a Paks2-őt, a magyarországi uniós forrásherdálást érintő, vagy egyéb korrupciós ügyekben gyakorolt aktivitását érintően arra, lehet-e a most mandátumot szerzők között utódja. Abban ő már biztos, hogy ő nem tudja folytatni eddigi munkáját. Kérdésünkre pedig, hogy a magyar belpolitikában keresi-e az új munkahelyét, úgy fogalmazott:
Egyelőre nem tudom megmondani, hogy hol és hogyan fogom folytatni, egyelőre szeretnék visszamenni a családomhoz és két és fél hónap után újra megismerkedni velük.
13:00-ig a választópolgárok 24,01% százaléka szavazott. Továbbra is jelentősen a 2009-es (19,4%) és a 2014-es (15,9%) szint fölött vagyunk.
A következő adatok 15 óra után lesznek elérhetőek az NVI honlapján.
Magyarország a magyaroké, le a cenzúrával és Trianon 100 éves évfordulója – sorolja Dúró Dóra a legfőbb érveket a Mi Hazánk mozgalom mellett az EP-választásra mozgósító vasárnapi Facebook-posztjában.
Ha valakinek még ez sem lenne elég, a mellékelt fényképen támogatólag felsorakozik mellette ez egész család, politikus férjével, Novák Előddel és három gyermekével egyetemben.
Nemcsak az Egyesült Királyságban, hanem Írországban is meghatározta a brexit az EP-kampányt. A britek nemcsak a legnagyobb kereskedelmi partnereik, de az Ír-sziget északkeleti, vegyes lakosságú csücske is hozzájuk tartozik. Az itteni törékeny békét több évtized véres összecsapásai után, 1998-ban hozták össze, de ennek része a határellenőrzés eltörlése Írország és Észak-Írország között. A londoni kormány döntése, hogy az EU-val együtt a vámuniót is elhagyja, ezt boríthatja és a probléma az egész tárgyalássorozat legkeményebb kérdésévé vált.
Leo Varadkar ír miniszterelnöknek fel volt adva a lecke, hogy biztosítsa, az egész EU kiáll az érdekeik mögött, és nehogy egy vagy több tagállam lepaktáljon a britekkel a saját gazdasági érdekeit szem előtt tartva. A Fideszhez hasonlóan néppárti, de a magyarnál jóval vallásosabb országban vállaltan meleg, fiatal, bevándorló családból származó politikus állta a sarat, amit a már le is rendezett EP-választás exit polljai is mutatnak. Pártjával, a Fine Gaellel kifejezetten EU-barát üzenetetekkel nyertek, azzal érvelve, hogy pont a konstruktív uniós szerepükkel érvényesíthették az akaratukat. A Politico összesítése 4 mandátumot tippel nekik, míg fő vetélytársuknak, a liberális Fianna Fáilnak 2-t. Ugyanennyit saccol a lap az IRA terrorszervezet politikai szárnyából kinőtt, szélsőbalosok közt ülő, de nacionalista Sinn Feinnek. 2 hely is juthat függetleneknek, míg a Zöldeknek csak egyet tippelnek, de az exit pollok alapján abban a körzetben kiemelkedően teljesítettek.
Trócsányi László, a Fidesz-KDNP listavezetője családja körében szavazott vasárnap a 13. kerületben, szavazólapját unokájával dobatta be az urnába. Ezután rögtönzött sajtótájékoztatót tartott, amin arról beszélt, "optimista" a részvétellel és a várható eredménnyel kapcsolatban, mert szerinte sikerült elmondani az EP-választás tétjét a választóknak.
A politikus szerint Magyarországon és egész Európában többen fognak szavazni, mint öt évvel ezelőtt, írja az MTI.
Ez az utolsó, délelőtt 11 órás időponti adatok szerint valóban így van.
Vágó Gábor, az LMP európai parlamenti választási listavezetője mindenkit szavazásra buzdít, aki szeretné megvédeni a bolygót a klímaváltozástól, igazságosabbá tenni Európát és megszabadítani az EP-t a nagyvállalatok uralmától.
Most még van lehetőség, hogy megállítsuk a klímaváltozást
– mondta Vágó, aki szerint akinek van véleménye, de mégsem megy el szavazni,
az magára vessen a következő öt évben.
A balti államban tavaly voltak általános választások, ahol az addig kormányzó jobbközép koalíció elveszítette többségét. Megjelentek, sőt előtérbe kerültek új pártok is. A legtöbb szavazatot a szociáldemokrata, oroszbarát Harmónia (Saskana) kapta (19,8 százalék), de nem elegendőt ahhoz, hogy kormányt tudjon alakítani. Második helyen (14 százalék) a 2016-ban alakult, populistának tartott KPV LV (Kam pieder valsts?, vagyis 'Kié az ország?') végzett. Harmadik lett (13,6 százalék) az Új Konzervatív Párt. A populisták népszerűsége azóta mélyrepülésben van, jelenleg 1,22 százalékon állnak, esélyük sincs arra, hogy mandátumot szerezzenek.
A várható eredmény alapján a Saskana két képviselői helyet kap majd a nyolcból. A további hat mandátumon pedig hat párt osztozik, közöttük a Nemzeti Szövetség az, amelyik az EU-kritikus, de nem a szélsőjobboldali Európai Konzervatívok és Reformerek Szövetségéhez tartozik.
Manfred Weber, az Európai Néppárt európai parlamenti frakcióvezetője és csúcsjelöltje a bajorországi Wildenbergben szavazott.
Vasárnap a magyarországi szavazás ideje alatt is szabad kampányolni, ez alól csak a szavazóhelyiségek 150 méteres környéke a kivétel: ezen távolságon belül tehát tilos kampányplakátot vagy hasonlót elhelyezni.
Olvasónk hívta fel figyelmünket a város 315-ös választókerületi blamázsára:
A SZAVAZÁSRA KIJELÖLT ÉPÜLET BEJÁRATA MELLETT UGYANIS KÉT OSZLOPON IS A FIDESZ SZAVAZÁSRA BUZDÍTÓ, "A BEVÁNDORLÁST MEG KELL ÁLLÍTANI!" PLAKÁTJAI ÉKESKEDNEK, ÉS LÁTHATÓAN MINDEGYIK 150 MÉTEREN BELÜL.
Frissítés: A hatályos jogszabályok szerint valóban nem lehet a szavazóépületek bejáratainak 150 méteres távolságában kampányolni. Ez viszont csak azokra a plakátokra vonatkozik, amiket a szavazás napján tettek ki. Ha egy korábbról ottmaradt plakátról van szó, abban az esetben nem történt szabálysértés.
A köztársasági elnök feleségével, Herczegh Anitával együtt szavazott a XII. kerületi Zugligeti Általános Iskolában.
Mármint nem kisgyerek szavazott, hanem a szülők vitték be magukkal őket, amíg ők szavaztak. Az egyik delegált tag sérelmezte a dolgot, de nem lett nagyobb hirig belőle, a bizottság megvitatta a dolgot, és ez "nem sérti a szavazás jogszerűségét".
Litvániában két választást is tartanak: a 11 EP-képviselő mellett megválasztják az ország új elnökét, ami a litvánoknál a legerősebb közjogi pozíció. A korábbi elnök, Dalia Grybautskaité két cikluson, 10 éven keresztül töltötte be ezt a pozíciót, de többet nem enged a litván alkotmány. Az elnökválasztás első fordulóját két hete tartották, a második körbe minimális különbséggel Gitanas Nauséda és Ingrida Šimonyté került be. Nauséda elismert közgazdász, jóléti államot ígér és figyelmet a vidéken élőknek. Ellenfele Litvánia legnagyobb problémáját, az egyenlőtlenséget számolná fel, és engedélyezné az azonos neműek házasságát.
Az országban két meghatározó politikai erő van, amelyek most koalícióban kormányozzák az országot. A Litván Kereszténydemokraták és a Litván Farmerek és Zöldek Uniója 3-3 mandátumra számíthat az EP-választáson. Itt is meg kell említeni a zöldek erősödését, öt éve hat százalékot szereztek, most 23-on állnak. Két EU-szkeptikus pártjuk van, a Rend és Igazságosság, illetve a Keresztény Családok Szövetsége 1-1 képviselőt küldhet Brüsszelbe, csakúgy ,mint a szocdemek és két liberális párt.
Öt évvel ezelőtt 30 százalék alatt maradt a végső részvételi arány, ezt biztosan felülmúljuk a mostani választáson. A jelenlegi adatokat és a korábbi választói attitűdöket összevetve kijelenthetjük, hogy jó eséllyel 40% fölé megy a részvétel. A Political Capital számításai szerint 42,6%-nál áll meg.
A Jobbik frakció-, és listavezetője, Gyöngyös Márton Nagykovácsiban szavazott.
Gyöngyösi szerint az EP-választással azt döntjük el, hogy Magyarország az EU tagja maradjon-e és ott teljes hatékonysággal tudja-e képviselni nemzeti érdekeinket.
A listavezető szerint óriási siker lesz, ha megint három EP-mandátumot szereznek, akárcsak öt éve, és kudarcként élné meg, ha ennél kevesebbet.
Budapesten délelőtt 11 óráig a szavazásra jogosultak 18,66 százaléka (245 061 választó) adta le szavazatát, írja az MTI az NVI adatai alapján. 9 órakor még csak 7,24 százalék ment el szavazni.
A megyei bontásban 9 órához képest Veszprém megye vette át a vezetést, ott 11 óráig 18,43 százalék ment el szavazni (52 737 szavazó). A lista legalján Szabolcs-Szatmár-Bereg megye található, ahol csak 13,5 százalék (60 578 szavazó) szavazott összesen. Pest megyén kívül tételesen a legtöbb szavazó Borsod-Abaúj-Zemplén megyében volt, több mint 77 000 ember.
A megyei bontás így nézett ki:
Baranya megye 16,92 százalék 51 416 szavazó
Bács-Kiskun megye 16,86 százalék 70 306 szavazó
Békés megye 17,61 százalék 50 020 szavazó
Borsod-Abaúj-Zemplén megye 14,62 százalék 77 159 szavazó
Csongrád megye 18,32 százalék 60 669 szavazó
Fejér megye 18,12 százalék 62 039 szavazó
Győr-Moson-Sopron megye 17,91 százalék 64 359 szavazó
Hajdú-Bihar megye 15,32 százalék 65 675 szavazó
Heves megye 18,05 százalék 43 666 szavazó
Jász-Nagykun-Szolnok megye 16,92 százalék 51 353 szavazó
Komárom-Esztergom megye 17,02 százalék 41 852 szavazó
Nógrád megye 16,04 százalék 25 222 szavazó
Pest megye 17,72 százalék 180 146 szavazó
Somogy megye 17,03 százalék 43 082 szavazó
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 13,5 százalék 60 578 szavazó
Tolna megye 16,58 százalék 30 145 szavazó
Vas megye 17,93 százalék 36 796 szavazó
Veszprém megye 18,43 százalék 52 737 szavazó
Zala megye 17,24 százalék 38 768 szavazó
Még mindig bőven a 2009-es (13,77%) és a 2014-es (11,53%) szint fölött vagyunk.
Budapesten a szavazók 18,66 százaléka, 245 061 választópolgár adta le szavazatát 11-ig. A megyék közül a részvételi arány Veszprém megyében volt a legmagasabb, 18,43 százalék, ami 52 737 szavazót jelent. A legalacsonyabb részvételi arány Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében volt, 13,5 százalék, ebben a megyében 60 578-an voksoltak. (Választás.hu / MTI)
A budapesti Európa-napon kérdeztük a résztvevőket és az uniós intézmények magyarországi képviselőit, hogy mit gondolnak a választásról és az Európai Unióról.
A videó a Citizens for Europe és az EUrologus együttműködésének keretében készült.
A Készenléti Rendőrség tagjait vezényelték a záhonyi határátkelőhöz, de csupán véletlen egybeesés, hogy pont a választások alatt tartják az akciót. (Magyar Hang)
A szavazóhelyiségekben a rend fenntartása elsődlegesen a szavazatszámláló bizottság feladata, de ha az már nem elég, akkor a rendőröknek negyed órán belül ki kell érniük a helyszínre.
A rendőrkapitányságok gondoskodnak arról, hogy a szavazóhelyiségek környékén a rendszeres legyen a rendőri jelenlét, a szavazatszámláló bizottsági elnökök pedig megkapják a tájékoztatást arról, a rendőröket hogyan lehet gyorsan igénybe venni. (MTI)
Európa maradjon a béke kontinense, ezért támogatjuk a szociális és környezetbarát Európát, amelyet az MSZP-Párbeszéd közös programjában megfogalmaztunk
- mondta újságíróknak Tóth Bertalan, a pártszövetség listavezetője, miután vasárnap délelőtt leadta szavazatát az EP-választáson, a pécsi 032. szavazókörben, írja az MTI.
Az MSZP elnöke hangsúlyozta, a közös lista azt az új baloldali politikát képviseli, amely a szociális ügyekről az európai minimálbérről, minimál-nyugdíjról, a minimál családi pótlékról, valamint a klíma- és környezetvédelemről szól. Hozzátette: ezért szavazott az MSZP-Párbeszéd listájára.
Közölte az eddigi eredmények azt mutatták Európában, hogy a baloldali és a zöld erők erősödtek.
Nagyon bízik abban, hogy a magyarországi választásoknak is ez lesz a végeredménye.
Dobrev Klára, a DK listavezetője nem fáradt el a harminchat órás ország körüli útjában, sőt, mint mondta, "energiával töltötte fel". Így aztán ma délelőtt már a Nyugati pályaudvarnál kampányolt.
Pár perc alatt körbevették és elkezdték ajnározni idősebb hölgyek, jelentette épp arra járó kollégánk.
Az egyikük a kiskutyáját is elhozta, hogy Dobrev megsimogassa.
Ez olyan, mint Zsazsa, a mi kutyánk
- kommentálta Dobrev a simogatást.
A választás eredményét továbbra sem akarta megtippelni az Indexnek. Korábbi interjúnkat itt olvashatja vele.
Két ellenzéki szavazóköri biztost is hazaküldtek vasárnap délelőtt, mondta el az Indexnek Ujhelyi István. A szocialisták EP-képviselője és jelöltje arról számolt be, hogy a berettyóújfalui egyes szavazókörben hazaküldték az egyik biztosukat, egy iskolaigazgatót, mert piros inget viselt a zakója alatt.
„A teljesen nonszensz döntés miatt” az MSZP bejelentéssel élt. Hasonlóan tettek Sopronban, ahol elmondása szerint minden indok nélkül küldték el az ellenzék biztosát. Őt az MSZP már visszaküldte a bizottságba.
„Adminisztrációs csata zajlik a szavazókörökben” – vélte a politikus, aki szerint az ilyen esetek miatt megnő a csalás esélye.
Miután Heinz-Christian Strache alkancellár belebukott a botrányos ibizai videójába, az Osztrák Szabadságpárt (FPÖ) a várt 23 százaléknál gyengébben szerepelhet. A felmérések szerint Sebastian Kurz kancellár Néppártja (ÖVP) még szűken vezet az ellenzéki szociáldemokraták előtt, azonban nem tudni, mekkora hatása lesz a kormányválságnak a vasárnapi szavazáson. 29,34 és 27,02 százalékkal egyaránt 6-6 képviselővel álltak a Politico.eu utolsó becslésében.
Azonban abból is látszott, hogy a baloldal lát esélyt az előzésre, hogy Frans Timmermans, az európai szociáldemokraták bizottsági csúcsjelöltje Bécsben fejezte be európai kampányát. Az eredmény azért is fontos lesz, mert Kurznak hétfőn máris bizalmi szavazással kellhet szembenéznie az osztrák parlamentben. Kurz eredetileg csak szeptemberre akart volna kiírni előrehozott választásokat.
Érdemes néhány részletre odafigyelni a mai szavazás alatt:
a szavazólapok lefényképezése jogsértő, de a szavazófülkében lehet szelfizni.
A Kúria még a 2016-os népszavazás során hozott végzést a szavazólap lefényképezéséről és annak kiposztolásáról. A bíróság akkor kimondta, hogy a választók a közösségi oldalakon elárulhatják másoknak, hogy szavaztak, de magát a lefotózott szavazólapot nem oszthatják meg.
A Kúria szerint ugyanis a szavazólap célja, hogy a választópolgár véleményt nyilvánítson, ezért ezzel ellentétes felhasználása (például a lefényképezett szavazólap képének megosztása másokkal) a rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. (MTI)
Vasárnap a magyarországi szavazás ideje alatt is szabad kampányolni, ez alól csak a szavazóhelyiségek 150 méteres környéke a kivétel, írja az MTI. A lényeg, hogy nincsen általános kampánycsend, csak ezt a távolságot kell betartani, illetve nem lehet választási gyűlést tartani ezen a napon.
A Nemzeti Választási Bizottság szerint a választási szervek tagjai a szavazás napján nem viselhetnek ruházatukon jelöltet vagy jelölőszervezetet népszerűsítő, azokhoz köthető szimbólumokat a szavazóhelyiségekben.
A Kanizsa nevű helyi lap már megint óriásit megy, áprilisban még csak egy katonagyereket raktak a címlapra azzal a felirattal, hogy "Magyar vagyok, védem a keresztény magyar hazát", most az újságon belül hangzik el az az erős mondat egy cikk címében, hogy "Inkább Orbán, mint a turbán". A cikket online is meg lehet találni de olvasónk küldött egy címlapfotót is az újságról.
Lengyelországban a májusi EP-szavazás előrevetítheti a lengyel szempontból sokkal fontosabb lengyel parlamenti választás eredményét is, amelyet novemberben rendeznek majd. A kormányzó nacionalista-populista Jog és Igazságossággal (PiS) szemben egy Európai Koalíció nevű pártszövetség formálódott, amiben európai néppárti, szociáldemokrata és liberális pártok is helyet kaptak, a legnagyobb ereje Donald Tusknak, az Európai Tanács elnökének a volt pártja, a Civil Platform. A felmérések szerint Jarosław Kaczyński pártja vezet, 22 képviselőt szerezhet, míg az ellenzéki koalíció 20-at, azonban szoros lesz a választás.
Rajtuk kívül még két pártot mérnek bejutó helyen Lengyelországban. A szociáldemokrata, Európa-párti Tavasz (Wiosna) nevű szervezetet, amely idén alakult meg, és közel 10 százalékkal 6 képviselőt küldhetne az EP-be. Valamint Paweł Kukiz énekes-színész mozgalma, ami 3 helyet hozhat el.
Lázár János kormánybiztos és a nemdohányzók védelméért felelős miniszterelnöki biztos vasárnap nem sokkal reggel kilenc után leadta szavazatát Hódmezővásárhelyen.
Voksát leadni viszont nem vonult el holmi függöny mögé:
ott helyben, az urna fölött ikszelt egyet, fotósok kereszttüzében.
A Délmagyar szerint egy rögtönzött sajtótájékoztatón ezután arról beszélt, hogy abban bízik, "felébrednek az európai népek, és nemet mondanak az Európai Egyesült Államokra", aminek szavazására egyébként Gyurcsány Ferenc is buzdított.
A legalább százezer lakosú hét magyar nagyvárosban eléggé széles skálán szóródnak a részvételi adatok. Két helyen jóval az országos átlag fölötti, két városban viszont attól bőven elmaradó a részvétel. A passzivitás főleg az észak-keleti régióban látványos.
Tíz óra körül leadta szavazatát Fekete-Győr András, a Momentum Mozgalom elnöke is a II. kerületben, a Bem téri Gondozási Központ szavazókörében. A politikus magas, 45-50 százalék körüli részvételi arányra számít, és úgy kalkulált, hogy 200 ezer szavazatra szüksége lesz a Momentumnak. „Elképesztő mozgósító kampányon vagyunk túl, volt több nagy dobása is a Momentumnak” – nyilatkozta a politikus, megemlítve a Noligarcha applikációt, a 3 plusz 1-es népszavazási kezdeményezést, Hajnal Miklós öt percét a propagandatévében, mint nagy visszhangot kiváltó akciókat. „Pozitív vagyok és optimista, persze fáradt is, és természetesen várom az estét.”