![](https://kep.index.hu/1/0/2795/27953/279533/27953389_2144265_81195cf676b8d56c4b52ad62c52442b4_wm.jpg)
Állást keresek.
Ezt válaszolta nemes egyszerűséggel Jávor Benedek a kérdésünkre, mi következik most. A Párbeszéd európai parlamenti (EP-) képviselője a negyedikként, gyakorlatilag a harmadikként szerepelt az MSZP-P közös listán, ám a kiszivárgott eredmények, az exit pollok alapján gyakorlatilag esélye sincs arra, hogy újrázzon az EP-ben, és a szocialisták Villányi úti eredményváróján nem is rejtette véka alá ezt.
Jávor az Indexnek azt mondja, sajnálja, hogy nem folytathatja a munkát, de erre már a pártszövetség listaállításakor számítani lehetett. Sőt, politikusként mindig fel kell készülni a negatív forgatókönyvekre is, mondta. Azt, hogy nem volt egy szélesebb ellenzéki együttműködés az EP-választáson részben a saját, részben a teljes ellenzék kudarcának értékelte, mert szerinte már önmagában az, hogy nem tudták megakadályozni a Fidesz mandátumnövekedését, már vereség.
Vannak, akik több pozíciót szereztek, így a Fidesz is, de hogy ez az ország helyzetét mennyire viszi előre, az kérdéses.
Jávor szerint az sajnálatos, hogy Magyarországnak valóban nem lesz zöldpárti képviselője, miközben a zöldpártok Európa-szerte megerősödtek, és az éghajlatváltozás és környezetvédelem témája komoly jelentőséggel bír majd a következő uniós ciklusban. Éppen ezért csak bízik benne, hogy lesz olyan uniós képviselő, aki képes lesz hatékonyan és felkészülten képviselni a klímaváltozás okozta károk ügyében szükséges intézkedéseket érintő döntéshozatal során hatékonyan és felelősségteljesen képviselni az Unióban.
Rájuk marad ez a feladat, mondta Jávor az általa eddig vitt, például a Paks2-őt, a magyarországi uniós forrásherdálást érintő, vagy egyéb korrupciós ügyekben gyakorolt aktivitását érintően arra, lehet-e a most mandátumot szerzők között utódja. Abban ő már biztos, hogy ő nem tudja folytatni eddigi munkáját. Kérdésünkre pedig, hogy a magyar belpolitikában keresi-e az új munkahelyét, úgy fogalmazott:
Egyelőre nem tudom megmondani, hogy hol és hogyan fogom folytatni, egyelőre szeretnék visszamenni a családomhoz és két és fél hónap után újra megismerkedni velük.
Az LMP zöld programjához illeszkedve a Dunán, a budapesti Fortuna rendezvényhajón tartja az eredményváróját. Egyelőre Vágó Gábor és Demeter Márta sem érkezett meg. A sajtó munkatársai a hajó egyik végében várakoznak, hermetikusan elzárva a hajó másik végétől, ahol pedig a párt politikusai és szimpatizánsai vannak. 23 óra után tartanak majd sajtótájékoztatót, de azért igyekszünk már előtte is beszélni a listavezetőkkel.
Görögországból is megjött az első exit poll, és a várakozásoknak megfelelően a görög politikát több évtizeden át meghatározó Új Demokráciát jósolják az első helyre 34 százalékkal. A hatalmat 2015-ben megszerző Sziriza 27 százalékkal a második helyen végezhet. A szocdemeket a Mozgalom a Változásért képviselheti, őket 8 százalékra becsülték, míg a szélsőjobboldali Arany Hajnalt és a kommunista KKE-t egyaránt 6 százalékra mérték.
Az alábbi coub úgy készült, hogy az Index és az Origo címlapjáról készült képernyőfotókat összefűzték egy timelapse-szé, mint látható, a kormánypárti média zászlóshajójánál nem túl nagy a változatosság, délelőtt 11 és délután 5 között ugyanazt az Orbán Viktor-mondást tartották vezető pozícióban.
De szerencsére azért felfért még a címlapjukra egy pár fontos hír, mint például, hogy Leslie Mándoki világsztárokkal együtt énekli a Vén Európát, illetve hogy Quentin Tarantino a politikai korrektség legújabb áldozata.
A közszolgálati ARD és ZDF urnazárás utáni becslései alapján a nagykoalíció pártjai, Angela Merkel CDU/CSU-ja és a szociáldemokrata SPD erősen visszaestek öt évvel ezelőtti eredményeikhez képest, a második helyre feljött Zöldek pedig megduplázzák képviselőik számát az Európai Parlamentben. Rajtuk kívül enyhén erősödött a liberális FDP és a populista AfD (Alternatíva Németországnak), gyengült a szélsőbalos Linke, valamint a rengeteg kispárt közül kiemelkedik a szatirikus Die PARTEI. Közel 10 százalékkal többen mentek el szavazni most Németországban, mint öt éve.
Rajtuk kívül bejutnak még az EP-be:
Itt tartják a külképviseleti szavazást. A Victoria Streeten álló épület több célt szolgál: egy metodista templom mellett konferenciaközpont, kiállítótér és irodák is működnek benne.
Svédországban 2018-ban az általános választásokon ismét az addig kormányzó szociáldemokraták kapták a legtöbb szavazatot, azonban lényegesen megerősödött a bevándorlásellenes Svéd Demokraták párt. Hosszas huzavona után végül megalakult a baloldali kormány, a miniszterelnök maradt Stefan Löfven, aki többször is bírálta már a magyar kormány, cserébe ezért Szijjártó Péter bekérette a svéd nagykövetet.
Az EP-választásokon valószínűleg ismét a szocdemek kapják a legtöbb szavazatot, amely 5 EP-mandátumot jelenthet, a Svéd Demokraták nem sokkal mögöttük, négy képviselői helyre számíthatnak. A 20 mandátumból 11-en várhatóan öt párt osztozik majd, a Liberálisok azonban a bejutási küszöb alatt vannak. Kérdés ugyanakkor, hogy mennyire zavar bele az eredményekbe a Svéd Demokraták pár napos botránya. Az egyik jelenlegi EP-képviselőjük, Kristina Winberg azt állítja, látta, ahogy egy másik képviselőjük, Peter Lundgren fogdos egy nőt egy pártrendezvényen. Lundgren változata minderre: részeg volt ugyan, tényleg hozzáért a nő melléhez, de nem volt semmilyen további szándéka.
A budapesti patkányprobléma már a szavazókörökbe is elért, az I. kerület egyik szavazóhelyén a WC-ben futott össze valaki egy patkánnyal, ráadásul a szavazóhely egy kerületi oktatási intézményben volt. A patkányészlelésről V. Naszályi Márta fővárosi képviselő posztolt.
Az 1960-ban önállóvá lett ország ismét csak megosztva fut neki az EP-választásnak: egy részét a török hadsereg tartja megszállás alatt és egy rajtuk kívül senki által el nem ismert államként működik. Az EP-választás egyedi lehetőség, hogy a szigeten élő törökök és görögök ne csak a saját jelöltjeikre szavazzanak. Két ciprusi török párt, a kommunisták és a „Jázmin Mozgalom” is állított jelölteket.
A felmérések alapján hiába, mert nem jutnak be az EP-be. Az eddig mindig nyertes Demokrata Tömörülés húzhatja be ismét a győzelmet 31 százalékkal, két mandátumot szerezve. A kommunista Progresszív Munkáspárt (AKEL) szintén két helyet szerezhet, míg a balközép Demokrata Párt (DIKO) egy képviselőt küldhet. A fasiszta, enózist (Ciprus Görögországhoz csatolását) valló ELAM szintén egy mandátumra számíthat.
Mátyus Antalhoz a szavazatszámláló bizottság tagjai és a bizottság delegált tagja vitték ki az urnát Bács-Kiskun megyében.
Íme, a legfrissebb részvételi adatok, kellemes böngészést. Ha esetleg villámokoskodást is kérne, akkor íme: a hagyományosan fideszes kerületekben aktívak, de ez mindig így volt, ebben nincs változás.
A részvételi adatokat tartalmazó gigantikus Excel-táblát sorba rendezve az látszik, hogy a legbrutálisabb részvételi adatok 5-kor Zalában vannak, konkrétan négy zalai falu áll az élen (Iborfia, Pusztaapáti, Kozmadombja, Zalaszombatfa) 80-88 százalékkal. Ezek azonban minifalvak 10-20-40 szavazóval.
Nézzük tehát a nagyobb településeket. Ott már Szabolcs megye áll jobban, a 2500 fő feletti szavazólétszámú településeknél Baktalórántháza (66 százalék) és Nyírbogát (65) vezet.
A következő nagyobb település a sorrendi listán a Pest megyei Telki (53 százalék), majd a főváros XII. kerülete jön 52 százalékkal, amit a zalai Lenti követi szintén 52 százalékkal.
Vecsésen délután 3 órakor két szavazatszámláló biztos vitt mozgóurnát egy választópolgárhoz. A szavazás rendben lement, de amikor a bizottság tagjai megpróbálták elhagyni a házat az udvaron szaladgáló kutya megharapta ez egyiküket. A biztost az egyik rokona ezután autóval kórházba vitte. Az urna nem sérült meg, a helyi választási iroda póttag behívásával biztosította a mozgóurna további szállítását.
Sopronban pedig az egyik szavazókörben a szavazatszámláló bizottság elnöke lett rosszul, mentőt kellett hívni hozzá. Az ő helyére is póttagot hívtak be dolgozni. (Választás.hu)
Franciaországban 8 százalékponttal magasabb a részvétel most, mint volt öt évvel ezelőtt. A francia belügyminisztérium közlése szerint 17 órakor a szavazásra jogosultak 43 százaléka voksolt már, míg 2014-ben csak 35 százalékuk.
Finnországban március elején lemondott a kormány, mert úgy ítélte meg, hogy ebben a ciklusban nem tudják teljesíteni az egyik legfontosabb vállalásukat, az egészségügyi reformot. Ezért áprilisban időközi választásokat tartottak, ahol húsz év után a szocdemek nyertek ismét, de csak pár ezer szavazattal előzték meg a Finnek Pártját (korábban Igaz Finnek), akik a bevándorláspárti erőket képviselik. A lemondott kormánykoalíció két pártja követte őket, aztán pedig a zöldek, akik sokat erősödtek. Sőt, a választások óta eltelt egy hónapban átrendeződött a népszerűségi sorrend. Visszajött az élre a jobbközép Nemzeti Koalíció pártja és már a második helyért vannak harcban a zöldek a Finnek Pártjával és a szocdemekkel.
Az EP-választásokon a legerősebb párt három mandátumot szerezhet, a következő négy párt pedig 2-2 mandátumra számíthat. Az öt évvel ezelőtt eredményhez képest a populisták négy százalékot erősödtek, a zöldek azonban több mint hét százalékkal növelték népszerűségüket.
A politikus ezért arra buzdított, hogy mindenki vegyen részt az európai parlamenti választásokon.
A Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) elnöke az MTI-nek vasárnap délután elmondta: a szövetség belső rendszerén keresztül folyamatosan kapják a részvételi adatokat, és ezek azt jelzik, hogy a magyar többségű településeken elmarad a részvétel az Országos Választási Iroda által publikált országos adatoktól. Azt is megemlítette, hogy felvidéki magyar politikusoktól tudja, hogy „náluk is rezeg a léc, és inkább az ötszázalékos küszöb alatt vannak, mint fölötte”.
„Nem engedhetjük meg magunknak, hogy ne legyen hangunk Brüsszelben, és az erdélyi magyarok kimaradjanak az Európai Parlamentből. Ezért mindenkit arra biztatunk, hogy az utolsó órákban menjenek el szavazni!” – jelentette ki a politikus.
A Maszol.ro portálon közölt adatok szerint a 16 órás országos átlagos részvétel 32 százalékos volt Romániában, míg az RMDSZ által végzett mérések szerint a magyar részvétel 30,8 százalékos lehetett. A 85 százalékban magyarok által lakott Hargita megyei részvétel 16 órakor 3,8 százalékkal maradt el az országostól.
A nemrég kijött felmérések szerint Sebastian Kurz kancellár ÖVP-je erősen feljött, koalíciós partnere, a Szabadságpárt gyengült, de az ellenzéki szocdemek nem profitáltak az Ibiza-botrányból. Megerősödtek viszont a bécsi parlamentből másfél éve kiesett Zöldek, akik a britek EU-kilépése után egy újabb mandátumot is nyerhetnek a most előrejelzett kettő mellé.
A részvételről egyelőre nincsenek adatok, a Zöldeknél győzelmi hangulat, az ÖVP-nél öröm, az FPÖ-nél pedig megkönnyebbülés van a Standard riportja szerint.
Törökországgal határos országként Bulgáriában is kiemelt téma a migráció, de a korrupciót is tematizálta, hogy napokkal az EP-választás előtt mondott le a mezőgazdasági miniszter, mert a gyanú szerint uniós forrásokkal élt vissza. A keletieket szívató uniós kamionozós szabályok is kampánytémává váltak, de a szocdemek még uniós minimálbérrel is kampányolnak.
A felmérések alapján szoros verseny várható a balközép és Bojko Boriszovék között, aki sokban hasonlít Orbán Viktorra: a bolgár politika nagy túlélője (harmadik miniszterelnöki ciklusát tölti), focizik és szintén gyakran vágják a fejéhez a vádakat, hogy autokratikus és korrupt. Jobbközép pártja, a GERB most a Politico szerint úgy szerezhet eggyel több, 8 mandátumot, hogy a baloldali Koalíció Bulgáriáért listája nagyobb arányban kaphat szavazatokat. A török kisebbség pártja, a DPSZ várhatóan 2 képviselőt küldhet a liberális padsorokba. A nacionalista IMRO sincs messze attól, hogy képviseltethesse magát Strasbourgban, ők az euroszkeptikus konzervatívokat erősíthetik.
Lettországban az előzetes eredmények alapján 6,3 százalékkal egy mandátumhoz jut Lettország Orosz Szövetsége. A világ egyik leggyorsabban fogyó országában – 30 év alatt 27,7 százalékkal csökkent a lakossága, 2,66 millióról 1,9-re – az oroszok a lakosság bő negyedét adják, így várható volt a magát baloldaliként meghatározó párt bejutása, bár látható, hogy a lettországi oroszok számára nem feltétlenül az etnikai alapú pártok a meghatározók, elvégre a párt eredménye jóval az oroszok etnikai aránya alatt van.
Igaz, orosz politikus rajtuk kívül is bejut az EP-be:
A 8-ból valószínűleg egy mandátumot hoz el az EU-párti Attīstībai/Par! (A fejlődésért/Igen! – AP!) – írta a Delfi orosz nyelvű oldala.
Itt nézhetik meg riportunkat Fájról, a B.-A.-Z. megyei faluról, ahol 2018-ban 83 százalékos részvétel mellett 99 százalékot kapott a Fidesz.
Most viszont egyelőre nem törik magukat a helyiek, hogy szavazzanak, a Választás.hu szerint 17.00-kor 36,7 százalékon állt a részvétel, ami elmarad az országos átlag 5 órás eredménytől, a 37,06 százaléktól.
A választás.hu adatközlése szerint délután 5-ig a választópolgárok 37,06 százaléka ment el szavazni. Ez azt jelenti, hogy csaknem 3 millióan szavaztak. Ez a 37,06 százalék már magasabb, mint az elmúlt két EP-választás egész napos részvételi adata (28,92 és 36,31 százalék), és alig marad el a 2004-es eddigi rekordtól (38,5 százalék).
A budapesti részvétel minden korábbinál magasabb, 44,1 százalékos.
Ellátogattunk ahhoz a zuglói szavazókörhöz, ahol az átjelentkezők miatt rendszeresen nagy sorok szoktak kialakulni. A 23-as szavazókört idén át is telepítették a zuglói polgármesteri hivatalból az Erzsébet Királyné úti általános iskolába.
A szavazókör vezetője az Indexnek elmondta, hogy délután 5-ig az átjelentkező szavazók közel 50 százaléka már leadta a szavazatát, és eddig nem alakultak ki azok a dugók, amelyek az országgyűlési választások idején a szavazati idő kitolását tették szükségessé.
A szavazókörben azt várják, hogy sokan a Forma–1-es futam vége után indulnak el szavazni, így ha kialakul tumultus, akkor az fél hét és hét óra között várható. Annyi újítást vezettek be, hogy nem keverednek a helyi választók és az átjelentkezők, így a helyi szavazók nem kényszerülnek várakozásra.
Belgiumban nemcsak európai parlamenti választásokat tartanak ma, hanem a belga parlament összetételéről is döntenek a választók. A francia sárgamellényes mozgalom helyi támogatói és más csoportok is tüntetnek Brüsszelben. A tüntetők összecsaptak a rendőrökkel, akik először könnygázt és gumibotot vetettek be, majd őrizetbe vettek néhány demonstrálót.
Matteo Salvini olasz miniszterelnök-helyettes és belügyminiszter, a Liga pártszövetség vezetője egy milánói szavazóhelyiségben voksolt.
A populista pártok esélylatolgatásáról szóló cikkünket itt olvashatja.
A nemzeti tornaruhát egyébként egy másik populista, Venezuela néhai elnöke, Hugo Chavez már jóval korábban magas diplomáciai szintre emelte, a hagyományt Nicolás Maduro jelenlegi – vitatott legitimitású – elnök vitte tovább.
De van olyan település is, ahol még 9% alatt a részvétel.
A kis mérete ellenére e-nagyhatalom Észtországban az EP-választáson délután négyig a választásra jogosultak negyede vett részt. Kevés az esély, hogy ezzel megdőlhet a 2014-es 36 százalék, főleg nem a 2009-es 43 százalékos részvételi arány.
Három hónappal ezelőtt parlamenti választás volt a 1,5 milliós balti államban, azon 61 százalék vett részt. Természetesen, ahogy a hazain, úgy az EP-választáson is lehet neten szavazni Észtországban.
Úgy tűnik, a 2019-es EP-választás egyik slágertémáját a kampányeszköznek ítélt ruházatot viselő szavazóbiztosok szállítják. A berettyóújfalui vörös inges eset után Cegléden jelent meg egy szavazóköri delegált tetőtől talpig díszmagyar ruházatban, de kizárták a munkából, mert a többi delegált szerint ruhája egyértelműen utalt egy politikai pártra. A férfi nem értette a döntést, szerinte ilyen ünnepi alkalmakkor teljesen helyénvaló a díszmagyar viselet.
Ezután a bizottsági tagok telefonálgatni kezdtek, és végül a városházától megkapták az utasítást: bocskaiban is be lehet ülni a szavazóköri bizottságba.
A ruhát itt lehet megtekinteni:
Bocskaiba öltözött szavazatszámláló okozott fennakadást Cegléden, telefonos segítségre volt szükség a helyes megoldáshoz.
Nagyon szellős az egész, úgy 1000 ember jelentkezett be, ennek a kétharmada ment el fél 5-ig. A szomszédos francia nagykövetségen viszont kígyózik a sor.
A 24.hu különös pillanatot kapott el reggel, miközben Orbán Viktor szavazásáról tudósítottak. A miniszterelnökhöz odalépett egy bordó baseballsapkás férfi, és egy zacskóban átnyújtott neki valamit.
A férfiról utóbb kiderült, hogy Kürti Szabolcs, az ATV riportere; a szavazás utáni sajtótájékoztatón még a mikrofont fogta, de rögtön utána kilépett a szerepéből és leállt parolázni Orbánnal. A 24.hu megkérdezte tőle, mit adott a miniszterelnöknek, de Kürti csak annyit mondott, privát ajándékról van szó.
Az ajándékozás mellett volt még egy megkapó jelenet a sajtótájékoztató után, a miniszterelnök megölelgette Szokolai Lászlót, a Fradi volt balszélsőjét, aki az 1981-es bajnokcsapat tagja és tizenkétszeres válogatott.
(24.hu)
Az M1 Facebook-oldalának kezelője valami okból kifolyólag épp ezt a napsütéses vasárnapot választotta arra, hogy a közösségi oldalon hirdetésben megtolja egy egynapos posztját, ami hogy, hogynem, az állítólagos migránsmozgósításra hívja fel a figyelmet. (Egyébként pedig egy szemle a függetlenségéről méltán híres Magyar Nemzetből.)
A hirdetés sajnos nincs ott az M1 aktív reklámjai közt a Facebook Ad Libraryben, emiatt nem látszik, hogy ki fizetett érte és mennyit költöttek rá. Az Ad Librarynek ezt a funkcióját egyébként részint éppen az EP-kampány miatt terjesztették ki márciustól az EU-ra, de úgy tűnik, még mindig nem működik rendesen Magyarországon.